2017-2018 m.m. ugdymo proceso veiklos analizė

2017-2018 m.m. ugdymo planas buvo sudarytas atsižvelgiant į 2016-2017 m.m. UP analizę, mokytojų metodinės tarybos, įvairių poreikių bei gebėjimų mokinių, tėvų (globėjų, rūpintojų) pastabomis, siūlymais. Jam įgyvendinti buvo iškeltas tikslas:

Parengti ugdymo planą, užtikrinantį visų mokinių ugdymo(si) poreikių tenkinimą, laikantis atnaujintų pradinio ir pagrindinio ugdymo bendrųjų programų.

Tikslui įgyvendinti numatyti uždaviniai:

Orientuoti ugdymo turinį į bendrųjų kompetencijų ir dalykinių kompetencijų ugdymą, dėmesį kreipiant mokymuisi mokytis.

Stiprinti ugdymo diferencijavimą individualizavimą, atsižvelgiant į skirtingus mokinių poreikius.

Pritaikyti edukacines aplinkas įvairinant ugdymo procesą.

Atnaujinti programą „Aš augu“, kurią sudarytų Sveikatos ugdymo, Alkoholio, tabako ir kitų psichiką veikiančių medžiagų vartojimo prevencijos, Smurto ir patyčių prevencijos, Rengimo šeimai ir lytiškumo ugdymo, Gyvenimo įgūdžių bendrosios programos, integruojamą į mokyklos ugdymo turinį.

Išanalizavus sukauptus duomenis, išskirti ugdymo proceso privalumai ir trūkumai, numatytos galimybės ir pavojai.

Privalumai	Trūkumai
*Galimybė naudoti IKT ugdymo procese. *Mokinių pasiekimų vertinimas, pažangos matavimas ir fiksavimas mokykloje (standartizuoti ir diagnostiniai testai 2,4,6,8 kl.). *Fiksuojama ir analizuojama mokinio individuali pažanga. *Sistemingai teikiama socialinė, profesijos pasirinkimo, specialioji pedagoginė pagalba. *Mokyklos tradicijų puoselėjimas ir renginių organizavimas. *Socialinių gebėjimų ugdymas ir pagalba pamokose. *Kvalifikuotas ir patirtį turintis kolektyvas. *Bendradarbiavimas su kitomis mokymo institucijomis ir socialiniais partneriais.	*Nepakankamas psichologo paslaugų teikimas. *Mokiniams trūksta savarankiškumo ir atsakomybės. *Silpna mokinių, besimokančių pagal pagrindinio ugdymo programą, mokymosi motyvacija. *Nepakankama dalies mokinių ir mokytojų atsakomybė už mokymą ir mokymąsi, rezultatus, motyvacijos stoka. *Menkas dalies tėvų (5-10 kl.) aktyvumas mokyklos gyvenime ir domėjimasis vaikų pasiekimais. *Nepakankamas ugdymo proceso individualizavimas ir diferencijavimas. *Nepakankamas mokyklos finansavimas dėl mažėjančio mokinių skaičiaus. *Mokinių agresyvumas, žema bendravimo kultūra. *Neišnaudotos bendradarbiavimo su mokinių tėvais galimybės. * Ugdymosi kokybę silpnina mokinių abejingumas pasiruošimui pamokoms.
Galimybės	Pavojai
*Mokyklos tradicijų panaudojimas jos vaidmeniui vietos bendruomenėje stiprinti. *Dalyvavimas ES struktūrinių ir kitų fondų projektuose. *Gerosios patirties sklaida. *Saviraiškos galimybių pasiūlos plėtojimas. *Galimybių darbui su gabiais mokiniais išnaudojimas. *Netradicinių ugdymo formų ir metodų taikymas skatinant mokymosi motyvaciją. *Skatinti tėvus aktyviau dalyvauti mokyklos gyvenime. *Vieningų susitarimų ir reikalavimų laikymasis. *Mokėjimo mokytis kompetencijos ugdymas. *Pamokas vesti įvairiose edukacinėse aplinkose.	*Mažėjantis mokinių skaičius. *Mažėjantis mokytojų darbo krūvis, darbo netekimas. *Vaikų, augančių socialiai remtinose šeimose, skaičiaus didėjimas. *Mokymosi motyvacijos mažėjimas, specialiųjų poreikių mokinių daugėjimas, gabių mokinių mažėjimas. *Konkurentų įtaka (mokinius kviečia kaimyninės mokyklos). *Dalis tėvų nenoriai bendrauja su mokykla. *Jungtinių klasių grėsmė. *Nepakankamas mokyklos finansavimas. *Mokytojų, dirbančių keliose mokyklose, įtaka tvarkaraščių sudarymui, popamokinei veiklai. *Dalies mokinių abejingas požiūris į savo pasiekimų analizavimą, pažangos įsivertinimą.

Geriausiai ugdymo procese pavyko :

Sudominti knyga;

Organizuoti veiklas ne klasėje;

Sukurti metodines priemones sėkmingam ugdymo plano įgyvendinimui;

Sudominti matematikos dalyku;

Organizuojant projektus dirbti komandoje, gerinti kritinio mąstymo gebėjimus;

Dalykų integracija;

Analizuoti mokinių pasiekimus ir rezultatus;

Iškilusios problemos: žema mokinių mokymosi motyvacija, įžūlus elgesys, atsakomybės už atliktą darbą nebuvimas, kultūros stoka pamokų metu, namų darbų neatlikimas, mokomosios (vadovėlių) ir metodinės medžiagos trūkumas mokiniams, turintiems individualizuotas programas, ugdymui reikalingų priemonių trūkumas, norint užtikrinti įvairiapusiškesnį ugdymą, mokinių asmeninių pastangų trūkumas imtis iniciatyvos rinkti medžiagą, analizuoti, daryti išvadas. Sudėtinga buvo išmokyti mokinius patiems vertinti mokymosi pažangą, kad suprastų, kaip ir kodėl buvo taip įvertintas. Daliai mokytojų nepavyko efektyviai teikti individualią pagalbą dėl mokinių nenoro mokytis.

Pritaikytos naujovės:

Edukacinių erdvių panaudojimas;

Skatinimas skaityti įtraukiant tėvelius;

Mokinių individualios pažangos įsivertinimas, analizė;

IKT panaudojimas;

Rusų k. mokymasis penktoje klasėje;

Įspūdžių dienoraščio rašymas;

Integruotos pamokos, darbas grupėse;

Edukacinės pamokos.

Mokytojai, išanalizavę ugdomąją veiklą numatė kryptis, kurios padės tobulinti kitų mokslo metų ugdymo turinį. Planuojama tobulinti mokinių pasiekimų ir pažangos vertinimo kompetenciją, dalyko turinio planavimo ir tobulinimo kompetenciją, vaiko individualios pažangos stebėjimą ir analizę. Ketina semtis patirties darbui su elgesio ir emocijų sutrikimų turinčiais mokiniais. Taip pat tobulinti pažinimo kompetenciją, kryptingo gilinimosi į pasirinktą sritį, remiantis išvadomis, numatyti perspektyvas. Mokytojai pripažįsta, kad trūksta įgūdžių mokinių ugdymo proceso diferencijavimui ir individualizavimui. Gerinti mokinių mokymosi motyvaciją, pamokose naudoti aktyviuosius mokymo metodus, stiprinti dalykų integraciją.

Ugdymo proceso rezultatų analizė. Pažangumas ir lankomumas.

Standartizuotų testų rezultatų suvestinė

4 kl.	Aukštesnysis	Pagrindinis	Patenkinamas	Nepatenkinamas	Mokyklos vidurkis %
Matematika	1	9	0	0	60,3
Skaitymas	0	4	5	2	55,7
Rašymas	4	3	3	0	69,0
Pasaulio pažinimas	3	6	2	0	55,0

6 kl.	Aukštesnysis	Pagrindinis	Patenkinamas	Nepatenkinamas	Mokyklos vidurkis %
Matematika	3	7	2	0	56,4
Skaitymas	2	7	3	0	58,1
Rašymas	1	3	7	1	57,1

8 kl.	Aukštesnysis	Pagrindinis	Patenkinamas	Nepatenkinamas	Mokyklos vidurkis %
Matematika	0	2	6	4	28,7
Skaitymas	0	3	3	6	39,5
Rašymas	1	2	3	6	39,6
Gamtos mokslai	1	4	7	0	40,0
Socialiniai mokslai	0	6	5	1	36,2

Diagnostinių testų suvestinė

2 kl.	3 grupė	2 grupė	1 grupė	Mokyklos vidurkis %
Matematika	6	2	0	88,8
Skaitymas	6	2	0	85,8
Rašymas (teksto kūrimas)	8	0	0	89,8
Rašymas (kalbos sandaros pažinimas	6	2	0	89,3

PUPP rezultatai :

Lietuvių k. - gerai – 2; patenkinamai - 7;

Matematika –patenkinamai – 2; nepatenkinamai – 7;

Užsienio kalbos pasiekimų lygio nustatymas

Užsienio kalbos (anglų) (B1) pasiekimų lygio nustatymo testą atliko 9 mokiniai.

Anglų k. (B1) – pasiekė – 5; nepasiekė – 4;

Iš 5-10 kl. besimokančių 107 mokinių 95 mok. mokslo metus baigė patenkinamai, 12-nepatenkinamai.

Didelę įtaką ir požiūrį į mokymąsi turėjo ne tik geri mokytojų norai, bet ir bendradarbiavimas su tėvais, jų įtraukimas į bendruomenės veiklą, ugdymo procesą.

Siekiant ugdymo kokybės dėmesį skirti tai ugdymo turinio proceso daliai, kuri vyksta konkrečioje klasėje, kuri paliečia kiekvieną mokinį individualiai. Pamokų metu ugdymo(si) rezultatus, žinias orientuoti į gebėjimą taikyti žinias praktikoje. Peržiūrėti mokinių vertinimą. Taikyta mokinio individualios pažangos stebėjimo ir vertinimo sistema. Organizuoti pokalbiai su nepatenkinamus trimestro įvertinimus turinčių mokinių tėvais. Juose dalyvavo mokiniai, tėvai ir mokytojai. Numatytos priemonės pagalbai teikti, rezultatams pagerinti. Tai davė gerų rezultatų.

2017-2018 m.m. mokyklą baigė 107 mokiniai. Mokyklos pažangumas –89,18 % , praėjusiais metais – 92,23 %.

Mokslo pirmūnai (mokiniai, kurių metiniai pažymiai 9-10 ir pradinių klasių mokiniai su aukštesniuoju dalyko įvertinimu) – 8. Mokinių, kurių metiniai įvertinimai 7-10 - 8. Nepažangių mokinių – 12. Jiems skirti papildomi darbai. Iš 5-10 kl. besimokančių 69 mok. 9 mokiniai baigė gerai, 48 – patenkinamai, 12-nepatenkinamai.

Pradinio ugdymo programą baigė 11 mokinių, pagrindinio ugdymo programą - 12 mokinių.

Praleista pamokų per metus – 8251. Praėjusiais metais – 8735. Nepateisinta pamokų pradinėse klasėse- 27, 5-10 klasėse - 482. Priežastis – piktybiškas pamokų nelankymas, pasišalinimas iš mokyklos nepranešus be pateisinamos priežasties.

Ugdymo proceso stebėsenos rezultatų vertinimas

Stebint ugdymo procesą pastebėta, kad mokiniams aiškiai ir suprantamai pateikiami pamokos uždaviniai. Pamokos struktūra pagrįsta. Mokiniai supažindinami, ką veiks pamokos metu. Naudojamos IKT priemonės, tai sudomina mokinius, paįvairina pamoką. Mokymo medžiaga susiejama su mokinių patirtimi. Didelė dalis mokytojų atsižvelgia į mokinių gebėjimus, diferencijuoja užduotis. Mokinių dalyvavimas tiriamojoje veikloje, atliekant bandymus, mokomasi dirbti grupėje, daryti išvadas. Kai kuriems mokytojams derėtų pagalvoti apie laiko planavimą pamokoje – nelieka laiko pamokos apibendrinimui, grįžtamajam ryšiui, įsivertinimui. Taip pat mokiniams nepaliekama teisė rinktis užduočių atlikimo būdų bei formų. Šie pastebėjimai išsakyti aptariant pamoką, numatant keistinus dalykus. Stebėtose pamokose teikiama individuali pagalba. Pasiteisina mokinio pagalba mokiniui.

Metodinės tarybos veikla. Jos indėlis į ugdymo proceso tobulinimą.

Mokykloje veikiančios savivaldos institucijos (Mokykos taryba, Mokinių taryba, Mokytojų taryba) dalyvavo analizuojant, sprendžiant ir tobulinant ugdymo proceso socialinius, finansinius ir kt. mokyklos bendruomenės veiklos klausimus.

Metodinėje taryboje ir metodinėse grupėse vyko susirinkimai, kuriuose numatytos gairės metodinei veiklai, ugdymo procesui tobulinti. Vadovaujantis mokyklos tikslais ir uždaviniais metodinės grupės, inicijuojamos metodinės tarybos, teikė pasiūlymus dėl mokinio individualios pažangos stebėjimo, fiksavimo ir analizavimo, aptartos dalykų integravimo, ugdymo proceso organizavimo edukacinės erdvėse galimybės.

Metodinėse grupėse aptarti Standartizuotų testų 4,6,8 kl. ir 2 kl. diagnostinių testų rezultatai, atkreiptas dėmesys į silpnąsias užduočių atlikimo sritis. Mokytojai pateikė išsamią savo dėstomo dalyko testų analizę, stipriąsias ir silpnąsias puses, numatė priemones, kaip pasiekti geresnių rezultatų, ypatingą dėmesį skirti aukštesniųjų mąstymo gebėjimų ugdymui.

Metodinių grupių silpnoji vieta yra gerosios patirties sklaida, grupių bendradarbiavimas. Galimybė mokytojams apsilankyti kolegų pamokose labai menka dėl nepalankaus tvarkaraščio, nes didelė dalis mokytojų dirba kitose mokyklose.

Dalyvavimas olimpiadose, konkursuose, varžybose, projektuose, bendravimas su kitomis institucijomis.

Eil. Nr.	Olimpiada, konkursas, varžybos	Mokiniai	Mokytojas	Vieta
1.	Jaunimo verslumo ugdymo renginys „Verslo variklis - svajonės“	8-10 kl.	R.Žindžiuvienė
2.	Tarptautinė matematikos ir anglų k. olimpiada KINGS 2-12 kl.	G.Zenevičiūtė
3.	Konkursas „Olympis2018“	K.Daunoras,N.Stanevičiūtė, S.Kazlauskaitė, A.Čeponis, E.Žeimys L.Čiuladaitė	N.Pečeliūnaitė	II laipsnio diplomas III laipsnio diplomas
4.	Meninio skaitymo konkursas	D.Juozaitytė	R.Šaltmerienė	1 vieta
5.	Neformaliojo vaikų švietimo projektas „Būk detektyvas“	G.Zenevičiūtė	R.Šaltmerienė
6.	Instrumentinės muzikos ansamblių festivalis „Linksmoji gama 2018“	Mokyklos orkestras	J.Skorupskienė
7.	Tarptautinis vaikų ir jaunimo teatrų festivalis „Laimingas vaikų juokas“	Teatro studija	J.Skorupskienė
8.	Rajoninis konkursas „Dainų dainelė“	G.Zenevičiūtė	J.Skorupskienė	Laureatė
9.	Apskrities konkursas „Dainų dainelė“	G.Zenevičiūtė	J.Skorupskienė	Laureatė
10.	Piešinių akcija „Mano svajonių Lietuva“	V.Jankauskienė
11.	Rajono, respublikinės ir tarptautinės robotikos varžybos	5-8 kl. mokiniai	A.Židonis
12.	Pradinių klasių „Šviesoforo“ konkursas	J.Navackienė	II
13.	Rajoninės krepšinio varžybos	Mergaičių kom.	V.Kanišauskienė	I
14.	Kaimo kvadrato zoninės varžybos	V.Kanišauskienė	II, III
15.	Zoninės krepšinio varžybos	Mergaičių kom. Berniukų kom.	V.Kanišauskienė	II II
16.	Miesto kvadrato varžybos	Mergaičių kom. Berniukų kom.	V.Kanišauskienė	III I
17.	Bėgimo taurė. Pakruojo dvaras	V.Kanišauskienė
18.	„Runway Run 2018“ Šiauliuose	V.Kanišauskienė
19.	Mokinių biologijos olimpiada	G.Zenevičiūtė (10)	A.Juodikienė	III
20.	Konkursas „Kuriuo keliu man eiti?“	N.Sinkevičienė
21.	Rajoninės kvadrato varžybos Zoninės kvadrato varžybos	1-4 kl.	J.Navackienė	I II
22.	Respublikinis konkursas „Mokėti mokesčius apsimoka“	1-4 kl.	VMI	Padėka
23.	Dailyraščio paroda „Ačiū tau, mokytojau“	1-4 kl.	Šiaulių Medelyno progimnazija	Padėkos
24.	Raiškaus žodžio konkursas	1-4 kl.	Pradinių kl. mokytojos
22.	Konkursas Olympis	G.Šimulynienė, I.Aganauskienė	I-III
25.	Rajoninės šaškių varžybos	1-4 kl.	G.Šimulynienė	II
26.	Tarptautinis matematikos konkursas „Kengūra“	1-2 kl.	I.Aganauskienė, G.Šimulynienė	L.Žvirblytė II T.Aleksejevaitė IV A.Maksimavi-čius X
27.	Respublikinis piešinių konkursas „Trijų spalvų istorija“	1-4 kl.	Klaipėdos vaikų laisvalaikio centras
28.	Piešinių konkursas „Rudeninis darbelis“	1-4 kl.	Agentūra „Visos Lietuvos vaikai Pakruojo labdaros ir paramos fondas“	Padėkos
29.	Piešinių konkursas „Kalėdinis darbelis“	1-4 kl.	Agentūra „Visos Lietuvos vaikai Pakruojo labdaros ir paramos fondas“	Kelionė į Šiaulių Saulės miesto pramogų parką
30.	Piešinių ir darbelių konkursas „Velykos“	1-4 kl.	Agentūra „Visos Lietuvos vaikai Pakruojo labdaros ir paramos fondas“

Projektinė veikla

Eil. Nr.	Projekto pavadinimas	Mokytojai
1.	Saugokime žemę	A.Kisežauskė, J.Dumbrienė, A.Valančiutė, J.Sokienė
2.	Lietuvių liaudies dainos, šokiai ir žaidimai	J.Skorupskienė, R.Šaltmerienė
3.	„Graži aplinka- doras žmogus“	A.Kisežauskė, J.Dumbrienė
4.	„Mano Lietuva“	Visi mokytojai
5.	Tarptautinis projektas su Japonijos mokyklos mokiniais	J.Sokienė, R.Tamošaitytė
6.	Rozalimo senoji architektūra	J.Sokienė, S.Petrauskas, E.Impolis, G.Ilgarūbytė
7.	Šeimų vakaras	Visi mokytojai
8.	Šeimos diena	Meninių būrelių vadovai, muzikos mok., I.Gugienė
9.	Draugystės ratas	G.Šimulynienė, V. Kanišauskienė, Rozalimo vaikų darželis
10.	Neformaliojo vaikų švietimo projektas „Būk detektyvas“	R.Šaltmerienė
11.	„Mano augintinis“	J.Gavriušenkienė
12.	„Dainų dainelė“	J.Sokienė, J.Skorupskienė, J.Navackienė, I.Aganauskienė
13.	Vasaros dienos stovykla	Pradinių klasių mokytojos
14.	Piligriminis žygis Kryžių kalnas - Šiluva	N.Sinkevičienė
15.	Verpsčių paroda Lietuvos šimtmečiui	E.Impolis
16.	„Robotika keičia žmones“ Balsių, Rozalimo, „Žemynos“ pagr. m., Smilgių gimnazija	A.Židonis
17.	„Draugystės ratas“	V.Kanišauskienė
18.	Draugystės mėnuo	V.Jankauskienė, mokytojai
19.	Draugų popietė	V.Kanišauskienė
20.	Sportinės varžybos su soc. partneriais	V.Kanišauskienė
21.	„Mokinių skaitymo gebėjimų gerinimas Pakruojo r. Balsių, Klovainių, Rozalimo ir Žemynos mokyklose“

Didelis dėmesys buvo skiriamas bendradarbiavimui su mokinių tėvais, socialiniais partneriais. Vyko susitikimai su pareigūnais Pakruojo r. policijos komisariate, Pakruojo r. priešgaisrinėje gelbėjimo tarnyboje, Pakruojo r. savivaldybės visuomenės sveikatos biure. Išklausytos paskaitos „Aš saugus vasarą“ ir „Saugus vasarą“. Buvo organizuotas bendras renginys su tėvais „Šeimų vakaras“, Lietuvos šimtmečiui paminėti rengtas projektas „Mano Lietuva“, kuriame dalyvavo KASP 6-oji rinktinė. Draugiškas ryšys su Rozalimo bendruomene, darželio auklėtinais, darbuotojais, Medikonių laisvalaikio centru, J. Pakalnio muzikos mokykla, Sveikatos centru, Pakruojo PPT, Švietimo skyriumi, Vaiko teisių apsaugos tarnyba, Rotary klubu, rajono pagrindinėmis mokyklomis, gimnazijomis.

Lankyti seminarai, suteikę mokytojams dalykinių žinių : „Šiuolaikinis mokinių skatinimas ir drausminimas“, metodų ir idėjų mugė „Mokymasis veikiant“, „Lietuvių k. ir literatūros pagr. ugdymo bendrosios programos įgyvendinimas“, „Mokymo metodų parinkimas ir IT panaudojimas kuriant aktyvų mokymo(si) procesą“, „Kūrybiškas edukacinių erdvių pritaikymas ugdyme“, „Ugdymas be stereotipų“ ir kt.

Pradinių klasių ugdymo proceso tendencijos.

2017-2018 m.m. Rozalimo pagrindinėje mokykloje pradinio ugdymo pakopoje buvo keturi klasių komplektai. Iš viso 1-4 klasėse mokėsi 38 mokiniai. Pradinio ugdymo programą baigė 11 mokinių. Baigusiems išduoti pradinio išsilavinimo pažymėjimai.

Pradinių klasių mokinius ugdė šešios mokytojos : viena mokytoja metodininkė, trys vyr. mokytojos, anglų kalbos mokytoja, muzikos mokytoja ekspertė. Socialinę pagalbą teikė vyr. spec. pedagogė – logopedė, vyr. soc. pedagogė, mokyklos sveikatos priežiūros specialistė.

Pavyko įgyvendinti suplanuotus dalyko, integruoto ugdymo planus. Didelis dėmesys skirtas skaitymo įgūdžių gerinimui, darbui su tekstu, jo analizei, garsiniam knygų skaitymui, knygelių pristatymui. Tai tapo tradicija. Į šią veiklą buvo įtraukti ir tėveliai. Džiugino mokinių gebėjimas šokti, dainuoti, piešti. Organizuoti renginiai: Rudenėlio šventė, Pirmokų krikštynos, Kalėdiniai renginiai, Kalėdinis šaškių turnyras, Knygos šventė, Sporto šventė, Paskutinio skambučio šventė. Mokytojų iniciatyva suorganizuotas Kalėdinis šaškių turnyras pradinių klasių mokiniams. Organizuota vasaros stovykla pradinukams. Ji sulaukė didelio mokinių susidomėjimo, puikiai vertinama ir laukiama. Dalyvavo šventėse, konkursuose: Europos kalbų diena, Raiškaus žodžio konkursas, Tolerancijos diena, Velykų mugė, Vaikų velykėlės, Dainų dainelė. SUP turintys mokiai dalyvavo piešinių konkurse „Mes piešiame Lietuvą“ Tai suteikia pasitikėjimo ir pasididžiavimo savimi. Dalyvavo edukacinės programose „Optinės iliuzijos ir fizikiniai reiškiniai“, „Giros gimimas“, „Gipsas“, „Paukščių žiedavimas“, lankėsi Karinių oro pajėgų aviacijos bazėje.

Siekta ugdymo turinį paįvairinti vedant pamokas įvairiose edukacinėse erdvėse. Sukurta daug metodinių priemonių, jos sėkmingai naudojamos, pamokose taikomi aktyvieji ugdymo metodai. Pavyko mokinius sudominti matematikos konkursu „10Monkeys“. Pasiekta pažanga mokiniams dirbant pagal savo galimybes. Pirmokams sekėsi išmokti skaityti, suprasti ir papasakoti. Džiugino diagnostinių testų rezultatai.

Planuojama pamokose taikyti kuo daugiau vaizdumo, toliau stengtis išnaudoti edukacines erdves mokykloje, taikyti įvairias skaitymo strategijas. Dėmesį skyrė mokinių pažangos stebėjimui, fiksavimui ir analizei. Ketinama tobulinti IKT taikymą ugdymo procese.

Sėmėsi patirties ir idėjų seminaruose „Muzikinis ugdymas muzikos pamokose :naujovės ir patirtys“. Dalyvavo Metodų ir idėjų mugėje „Mokymasis veikiant“. Susidomėjimo sulaukė Pedagogas.lt puslapis.

Bendrosios kompetencijos ugdomos drauge su dalykinėmis kompetencijomis, popamokinėje veikloje, laisvalaikiu, bendraujant su bendraamžiais, kelionėse, varžybose. Tai reiškia, kad mokinys turi būti paskatintas ir įtrauktas pats pažinti dalykus, procesus, reiškinius, pats ugdytis reikalingus gebėjimus.

Mokiniai dalyvavo raiškaus žodžio konkurse „Gražiausi žodžiai Lietuvai“. Padėkų sulaukė mokiniai, dalyvavę tarptautiniame piešinių konkurse „Trijų spalvų istorija“. Susidomėjimo sulaukia tarptautinis edukacinis konkursas „Olympis2017“, respublikinis konkursas „Mokėti mokesčius apsimoka“, tarptautinis matematikos konkursas „Kengūra“, konkursas „Matematikos ekspertas“. Didelį būrį vaikų dalyvauti konkursuose „Rudeninis darbelis“, „Kalėdinis darbelis“ ir „Velykos“ sukvietė Pakruojo SOS vaikai agentūra. Gerų rezultatų pasiekta „Šviesoforo“ konkurse –2 vieta zonoje. Rajoninėse kvadrato varžybose iškovota 1 vieta, o zonoje – 2 vieta. Rajoninėse pradinių klasių šaškių varžybose iškovota 2 vieta.

Prevencinės programos, vykdymas ir jų reikšmė ugdymo procese.

Prevencinių programų paskirtis dvejopa – ugdomoji ir prevencinė. Jomis siekiama puoselėti sveikatą ir gebėti pasipriešinti neigiamai aplinkos įtakai. Šiais mokslo metais mokytojai, klasių auklėtojai turėjo galimybę naudotis programa „Aš augu“, kurią sudarė integruojamosios ir prevencinės programos, siekiant padėti mokytojams planuojant klasės vadovo ar dalyko turinį. Ši programa vykdoma antrus metus, ji atnaujinta ir papildyta, pasikeitus Lytiškumo ir rengimo šeimai programai. Į pagalbą klasių auklėtojai kvietė socialinę pedagogę, mokyklos sveikatos priežiūros specialistę. Ši veikla siejama su kultūriniais pažintiniais renginiais, varžybomis, ekskursijomis. Teikiama ne tik informacija apie žalingus įpročius, priklausomybės ligas, jų pasekmes ar sveikos gyvensenos pranašumus. Stengiamasi per pozityvią veiklą keisti netinkamas mokinių nuostatas, elgesį, remiantis artimiausioje aplinkoje vyraujančiomis nuostatomis ir vertybėmis. Vykdant šias programas siekiama įtraukti mokinius į mokykloje organizuojamus renginius, projektus. Žinoma, tai pavyksta ne visada. Tačiau, kad ir mažas žingsnis teigiamų pokyčių link, džiugina. Mokykloje susiduriama su socialinėmis problemomis, kyla konfliktai mokinių tarpe, neišvengiama tyčiojimosi, fizinio smurto atvejų. Vadovaujamasi Smurto prevencijos tvarkos aprašu, rekomendacijomis. Šiais mokslo metais mokykloje lankosi psichologė. Teikiama pagalba mokiniams ir tėvams. Sprendžiamos mokinio elgesio taisyklių pažeidinėjimo problemos, pamokų praleidinėjimas. Neretai susiduriama ir su tėvų abejingumu kalbant apie mokinio netinkamo elgesio problemas.

Į VGK posėdžius buvo kviečiami mokiniai, turintys vienokių ar kitokių problemų. Stengtasi ieškoti bendro sprendimo, kuris padėtų išspręsti problemas, susijusias su elgesiu, iškilusiais mokymosi sunkumais. Vykdytas pokalbis su neigiamus trimestrų įvertinimus turinčiais mokiniais ir jų tėvais. Šiems mokiniams buvo priskirti kuratoriai, kurie rūpinosi mokinių pažangumu, padėjo įveikti mokymosi sunkumus. Į prevencinių programų vykdymą stengiamasi įtraukti daugiau specialiųjų mokymosi poreikių, skirtingų socialinių sluoksnių vaikus. Ieškoma priemonių ir būdų, kuriais siekiama užkirsti kelią neigiamiems gyvenimo reiškiniams atsirasti mokykloje, susilpninti socialinės rizikos veiksnius, ugdyti asmeninius ir socialinius įgūdžius.

Neformalusis ugdymas.

Neformalusis ugdymas skatina būti savimi, turėti savo nuomonę, nebijoti klysti, tikėti savo jėgomis, bendradarbiauti ir kurti, augti ir tobulėti nekonkuruojant, siekti savo tikslų ir nebūti abejingu. Mokiniai veiklą renkasi pagal savo norus ir pomėgius ir mokytojų pasiūlymus. Mokykloje siūloma įvairi veikla: dainavimas, muzikavimas, šokis, sportas, drožinėjimas ir kt. veikla. Mokiniai dalyvauja renginiuose, projektuose, puošia mokyklos interjerą. Jie parodų, koncertų, konkursų, festivalių, varžybų dalyviai ir nugalėtojai.

Robotikos būrelio nariai turėjo galimybę dalyvauti įvairaus lygio varžybose. Mokytojo A.Židonio suburta grupelė entuziastų iškovojo II vietą tarptautinėse robotikos varžybose „Robotex 2017“ Taline.. Taip pat dalyvavo respublikinėse varžybose „Robotų intelektas“, „Robotiada“, projekte „Robotika keičia žmones. Būrelio „Galvosūkių pasaulyje“ (I.Aganauskienė) nariai – pirmokai. Būrelio užsiėmimų metu buvo plečiamos žinios, siekiama domėtis supančia aplinka, patirti džiaugsmą ir pasitenkinimą savo darbais. Atliko loginį mąstymą lavinančias, kūrybines užduotis. Buvo sukurta aplinka, skatinanti vaiką mąstyti, bendrauti ir bendradarbiauti, pakilo mokymosi motyvacija. Būrelyje „Skaičių šalyje“ (J.Gavriušenkienė) buvo skatinami domėtis matematikos mokslu, ugdomas erdvinis mąstymas. Mažieji šokių būrelių nariai I.Aganauskienė, J.Navackienė) – 1-3 klasių mokiniai, lankantys ne vienerius metus. Mokiniai išmoko taisyklingos laikysenos, kūno koordinacijos. Mokėsi muzikinių, ritminių žaidimų, tobulino bendravimo ir bendradarbiavimo įgūdžius. savo pasirodymais džiugino mokyklos bendruomenę pirmokų krikštynose, Kalėdiniame koncerte, Šeimos dienos koncerte. Jaunųjų meistrų darbai ( E.Impolis) džiugino Kaziuko mugės pirkėjus. Mokiniai dalyvavo parodoje Lietuvos šimtmečiui paminėti, rajono tautodailininkų parodoje, Kaziuko mugėje Klovainių kultūros namuose, technologijų olimpiadoje, rajoninėje mokinių darbų parodoje Pakruojo sinagogoje. Mokytojos J. Sokienės vadovaujamo būrelio „Meno erdvė“ nariai turėjo galimybę atskleisti asmeninius kūrybinius gebėjimus, darbus atliko įvairia technika. Tai padėjo įveikti pasitaikantį psichologinį nepasitikėjimą savo jėgomis. Savo pasirodymais džiugina mokyklos orkestro muzikantai, vokalistai, kuriems vadovauja mokytoja J.Skorupskienė.. Jie koncertavo visuose mokykloje organizuotuose renginiuose, Rozalimo kultūros namų renginiuose, respublikiniame mokyklų instrumentinės muzikos ansamblių festivalyje „Linksmoji gama“ Marijampolėje, Šeimos dienos koncerte. Vokalistė G.Zenevičiūtė tapo Lietuvos radio ir televizijos vaikų ir jaunimo konkurso „Dainų dainelė“ laureate. Teatro studijos ( J.Skorupskienė) nariai personažus kūrė ir dalyvavo statant spektaklį. Dalyvavo tarptautiniame vaikų ir jaunimo teatrų festivalyje „Laimingas vaikų juokas“.

Mokiniai, suburti mokyklos bibliotekininkės V.Abromavičienės vykdė projektą „Padėkime beglobiams gyvūnams“, dalyvavo Pakruojo J.Paukštelio bibliotekos organizuotoje viktorinoje, jau ne pirmus metus glaudžiai bendradarbiauja su Rozalimo darželio grupe, mokyklos dalykų mokytojais – vedė integruotas pamokas, vyko popietės su mokiniais, taip pat nenutrūksta draugystė su Balsių pagrindinės mokyklos bibliotekininkų būreliu. Dalyvavo Prezidentės inicijuotoje akcijoje „Knygų Kalėdos“. Sporto būrelio nariai-trečiokai-rajoninėse kvadrato varžybose tapo nugalėtojais, o zoninėse – antri. Mokiniai susipažino su žaidimo taisyklėmis, mokėsi žaisti futbolą, tinklinį. Vyresnių klasių mokiniams krepšinio varžybose iškovojo prizines vietas. Dalyvavo „Bėgimo taurės“ varžybose Pakruojo dvare. Šiltuoju metų laiku pasiteisino kamuolių palikimas mokytojų kambaryje. Laisvu laiku mokiniai mielai leido laiką žaidimų aikštelėje.

Sukurta tinkama atmosfera užsiėmimų metu padeda grupėje spręsti konfliktus, priimti bendrus sprendimus, dalintis darbais, atsakomybe. Planuojant kitų mokslo metų veiklą siekiama atsižvelgti į mokinių nuomones, skatinti mokytojus įtraukti mokinius į įvairias veiklas, kurios sudomintų, įtrauktų kuo daugiau mokinių.

Popamokiniai renginiai, projektai ir jų stebėsenos išvados.

Mokyklos mokiniai dalyvauja organizuojamuose tradiciniuose ir netradiciniuose renginiuose, projektuose, koncertuose, minint valstybines ir kalendorines šventes. Sausio 13-ąją visa mokyklos bendruomenė segėjo neužmirštuoles. Pirmos pamokos metu prisiminti svarbūs įvykiai. Lietuvos šimtmečio proga mokykloje organizuota projektinė diena „Mano Lietuva“. Jos metu mokiniai lipdė molinius medalius su Lietuvos simbolika. Talkino Krašto savanoriai. Jie parengė užduotis, vedė pilietiškumo pamokas. Mokytojų J. Skorupskienės, I. Aganauskienės, J. Navackienės parengti mokiniai koncertuoja mokykloje vykstančiuose renginiuose, Vasario 16-osios, Sausio 13-osios minėjimuose. Pavasarinė Velykinė mugė daugiausia sulaukė pradinukų dėmesio. Jie buvo aktyviausi. Kaip ir kasmet savo dirbinius siūlė jaunieji meistrai. Sulaukėme svečių iš Klovainių, kurie atvežė gražių pintų dirbinių. Paminėta Tolerancijos diena. Daug teigiamų atsiliepimų pelnė „Šeimų vakaras“. Jo metu tėveliams koncertavo mokiniai. Po koncerto vyko aktyvios linksmos veiklos, kurių metu tėveliai ir vaikai atliko užduotis. Krašto savanoriai noriai prisidėjo prie šventės organizavimo. Vyko projektai „Draugystės mėnuo“, „Lietuvių liaudies menas“, „Saugokime Žemę“, „Graži aplinka – doras žmogus“, „Mano augintinis“. Šie projektai taip pat vykdomi kasmet. Projektas „Senoji Rozalimo architektūra“ subūrė dailės, matematikos, technologijų ir istorijos mokytojus. Mokytojos J.Sokienė ir R.Tamošaitytė vykdė projektą su Japonijos moksleiviais tautiniam paveldui pristatyti. Vykdomas tradiciniu tapęs projektas „Lietuvių liaudies dainos, šokiai ir žaidimai“.

Pasigendama renginių ne vien įsimintinoms datoms paminėti. Trūksta įvairių dalykinių, pažintinių renginių, kuriuose mokiniai galėtų rungtyniauti, pademonstruoti savo žinias ir įgūdžius. Planuojant ir organizuojant renginius talkininkauja Mokinių taryba. Mokyklos renginiai – visų mokykloje dirbančių mokytojų rūpestis. Ir šią naštą turėtų pasidalinti visi. Tinkamas suplanuotų veiklų pasiskirstymas lemia renginio ar projekto sėkmę. To sieksime ir kitais metais.

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1. 2017–2019 mokslo metų pradinio ir pagrindinio bendrieji ugdymo planai (toliau – Bendrieji ugdymo planai) reglamentuoja pradinio ir pagrindinio ugdymo programos, individualizuotos programos, programos ją pritaikius mokiniams, turintiems specialiųjų ugdymo(si) poreikių, ir su šiomis programomis susijusių neformaliojo vaikų švietimo programų įgyvendinimą mokykloje. Vadovaujantis Bendraisiais ugdymo planais ir kitais teisės aktais sudarytas 2017–2018 mokslo metų mokyklos ugdymo planas.

2. Ugdymo plano tikslas :

2.1. Parengti ugdymo planą, užtikrinantį visų mokinių ugdymo(si) poreikių tenkinimą, kad kiekvienas mokinys pasiektų asmeninės pažangos ir geresnių ugdymo(si) rezultatų.

3. Ugdymo plano uždaviniai:

3.1. Skirti didesnį dėmesį ugdymo proceso diferencijavimui ir individualizavimui.

3.2. Vykdyti individualios mokinio pažangos stebėseną, rezultatų aptarimą, sprendimų priėmimą, pritaikyti ugdymo turinį skirtingų gebėjimų mokiniams.

3.3. Tobulinti ugdymo proceso organizavimą aukštesniųjų mąstymo gebėjimų ir problemų sprendimo reikalaujančia tiriamąja ir kūrybine veikla, taikyti aktyviuosius ugdymo metodus, IKT priemones.

4. Laukiami rezultatai – mokinys, mokydamasis pagal Bendrąsias pradinio , pagrindinio ir vidurinio ugdymo programas, tampa:

4.1. pasitikintis savimi – teigiamai save vertina, yra atsakingas, patikimas, iniciatyvus, kūrybingas;

4.2. bendraujantis ir bendradarbiaujantis – konstruktyviai veikia siekdamas bendrų tikslų, kuria ir palaiko gerus santykius su aplinkiniais;

4.3. pasirengęs mokytis visą gyvenimą – yra įgijęs būtinas kompetencijas, kritiškai mąsto, siekia žinių, kūrybiškai jas taiko problemoms spręsti;

4.4. aktyvus – dalyvauja bendruomenės gyvenime.

5. Ugdymo planuose vartojamos sąvokos:

5.1. Dalyko modulis - apibrėžta, savarankiška ir kryptinga ugdymo programos dalis.

5.2. Kontrolinis darbas – žinių, gebėjimų, įgūdžių demonstravimas arba mokinio žinioms, gebėjimams, įgūdžiams patikrinti skirtas ir formaliai vertinamas darbas, kuriam atlikti skiriama ne mažiau kaip 30 minučių

5.3. Išlyginamoji klasė – klasė sudaryta iš mokinių, nutraukusių mokymąsi ar nesimokiusių kai kurių bendrojo ugdymo dalykų.

5.4. Laikinoji grupė – mokinių grupė dalykui pagal modulį mokytis, diferencijuotai mokytis dalyko ar mokymosi pagalbai teikti.

5.5. Mokyklos ugdymo planas – mokykloje vykdomų ugdymo programų įgyvendinimo aprašas, parengtas vadovaujantis Bendraisiais ugdymo planais.

5.6. Pamoka – pagrindinė nustatytos trukmės nepertraukiamo mokymosi organizavimo forma.

5.7. Specialioji pamoka – pamoka mokiniams, turintiems specialiųjų ugdymosi poreikių, skirta įgimtiems ar įgytiems sutrikimams kompensuoti, išskirtiniams asmens gabumams ugdyti.

Specialiosios pratybos – švietimo pagalbos teikimo forma mokiniams, turintiems specialiųjų ugdymosi poreikių , padedanti įveikti mokymosi sunkumus ir sutrikimus.

5.8. Specialiosios pratybos – švietimo pagalbos teikimo forma mokiniams, turintiems specialiųjų ugdymosi poreikių, padedanti įveikti mokymosi sunkumus ir sutrikimus.

5.9. Kitos Ugdymo planuose vartojamos sąvokos apibrėžtos Lietuvos Respublikos švietimo įstatyme ir kituose švietimą reglamentuojančiuose teisės aktuose.

I SKIRSNIS

MOKSLO METŲ TRUKMĖ. UGDYMO ORGANIZAVIMAS

6. Ugdymo organizavimas 2018– 2019 mokslo metais:

6.1.Ugdymo procesas pradedamas rugsėjo 3 d., baigiamas atitinkamai:

Klasė	Ugdymo proceso pabaiga
1 – 4 klasės	2019-06-07
5 – 10 klasės	2019-06-21

6.2. Pagrindinė ugdymo proceso organizavimo forma – pamoka.

7. Mokykla dirba penkias dienas per savaitę.

8. Mokslo metai mokyklos sprendimu pagal pradinio ir pagrindinio ugdymo programas skirstomi trimestrais. Trimestrų datas patvirtina mokyklos direktorius.

8.1. Nustatoma pusmečių trukmė:

I trimestras: 1 – 10kl. rugsėjo 3d. – lapkričio 30 d;

II trimestras: 1 - 10 kl. gruodžio 03 d. – kovo 22 d.

III trimestras: 1 - 4 kl. kovo 25 d. – birželio 7 d.

5 – 10 kl. kovo 25 d. - birželio 21 d.,

9. Mokinių atostogos:

Ugdymo procese mokiniams skiriamos : rudens, žiemos (Kalėdų), žiemos, pavasario (Velykų) atostogos. Jų bendra trukmė – 17 ugdymo dienų.

Atostogos	Prasideda	Baigiasi
Rudens	2018 m. spalio 29 d.	2018 m. lapkričio 2 d.
Žiemos (Kalėdų) Žiemos	2018 m. gruodžio 27 d. 2019 m. vasario 18 d.	2019 m. sausio 2 d. 2019 m. vasario 22 d.
Pavasario (Velykų)	2019 m. balandžio 23 d.	2019 m. balandžio 26 d.
Vasaros: 1 – 4 kl. 5 – 10 kl.	2019 m. birželio 10 d. 2019 m. birželio 25 d.	2019 m. rugpjūčio 31 d. 2019 m. rugpjūčio 31 d.

10. Jei oro temperatūra 20 laipsnių šalčio ar žemesnė, į mokyklą gali nevykti 1-5 klasių mokiniai, esant 25 laipsniams šalčio ar žemesnei temperatūrai 6-10 klasių mokiniai. Šios dienos įskaičiuojamos į mokymosi dienų skaičių.

11. Mokyklos vadovas iškilus situacijai, keliančiai pavojų mokinių sveikatai ar gyvybei, ar paskelbus ekstremaliąją situaciją, priima sprendimus dėl ugdymo proceso koregavimo.

II SKIRSNIS

MOKYKLOS UGDYMO TURINIO FORMAVIMAS IR ĮGYVENDINIMAS.

MOKYKLOS UGDYMO PLANO RENGIMAS

12. Mokyklos ugdymo turinys formuojamas pagal mokyklos tikslus, konkrečius mokinių ugdymo(si) poreikius ir įgyvendinamas vadovaujantis pradinio ir pagrindinio programų aprašais, patvirtintais Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2015 m. gruodžio 21 d. įsakymu Nr. V-1309 „Dėl Pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programų aprašo patvirtinimo“ (toliau – Ugdymo programų aprašas), Pradinio ir pagrindinio ugdymo bendrosiomis programomis, patvirtintomis Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2008 m. rugpjūčio 26 d. įsakymu Nr. ISAK-2433 „Dėl Pradinio ir pagrindinio ugdymo bendrųjų programų patvirtinimo“ (toliau – Pagrindinio ugdymo bendrosios programos), Geros mokyklos koncepcija, patvirtinta Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2015 m. gruodžio 21 d. įsakymu Nr. V-1308 „Dėl Geros mokyklos koncepcijos patvirtinimo“ ( toliau – Geros mokyklos koncepcija), Bendraisiais ugdymo planais, Mokymosi pagal formaliojo švietimo programas (išskyrus aukštojo mokslo studijų programas) formų ir mokymo organizavimo tvarkos aprašu, patvirtintu Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2012 m. birželio 28 d. įsakymu Nr. V-1049 „Dėl Mokymosi pagal formaliojo švietimo programas (išskyrus aukštojo mokslo studijų programas) formų ir mokymo organizavimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ (toliau – Mokymosi formų ir mokymo organizavimo tvarkos aprašas) ir kt.

13. Rengiant mokyklos ugdymo planą remtasi ugdymo proceso stebėsenos, mokinių pasiekimų ir pažangos vertinimo ugdymo procese informacija, pasiekimų tyrimų, mokyklos veiklos įsivertinimo ir išorinio vertinimo duomenimis.

14. Mokyklos formuojamo ugdymo turinio dalį sudaro mokykloje vykdoma kultūrinė, meninė, pažintinė, kūrybinė, sportinė, praktinė, socialinė, prevencinė ir kitos veiklos, siejamos su mokyklos tikslais, mokinių mokymosi poreikiais. Šioms veikloms per mokslo metus skirtos 10 mokymosi dienų mokyklos nuožiūra ( Mokslo ir žinių diena, Edukacinės, ugdymo karjerai išvykos, Amatų diena, Mokslo metų baigimo šventė, Šv.Kalėdų, Sporto ir Dalykinės dienos), ir 5 Savivaldybės administracijos Švietimo skyriaus rekomenduojamos dienos. Jos organizuojamos mokyklos pasirinktu laiku.

15. Mokyklos ugdymo planui rengti mokyklos direktoriaus įsakymu sudaryta darbo grupė.

16. Ugdymo turiniui įgyvendinti priimti susitarimai dėl :

Mokyklos UP tikslų, uždavinių, laukiamų rezultatų;

Ugdymo turinio inovacijų, skatinančių proceso modernizavimo įgyvendinimą;

Dalykų mokymuisi skiriamų pamokų skaičiaus 1-10 klasėje, užtikrinant bendrosiose programose numatytus mokinių pasiekimus;

Reikalavimų mokinio individualiam ugdymo planui sudaryti;

Ugdymo turinio integravimo nuostatų: programų, dalykų integravimo;

Mokinio pasiekimų ir pažangos vertinimo formų ir laikotarpių;

Siūlomų pasirinkti dalykų, dalykų modulių;

Klasių dalijimo į grupes;

Švietimo pagalbos teikimo;

Mokymosi pagalbos priemonių;

Kryptingo meninio ugdymo. Tęsti kryptingą muzikinį ugdymą (Vokalinis instrumentinis muzikavimas) 2-4, 5, 6 kl. Ugdymui pamokas skirti iš valandų, skirtų mokinių poreikiams tenkinti;

Dalyko mokymo intensyvinimo;

Socialinės-pilietinės veiklos organizavimo pagrindinio ugdymo programoje;

Pažintinės ir kultūrinės, meninės, sportinės, projektinės veiklos organizavimo;

Mokymosi sąlygų sudarymo kitose aplinkose;

Neformaliojo vaikų švietimo veiklos organizavimo: pasiūlos, pasirinkimo ir organizavimo būdų. Minimalaus skaičiaus grupėje nustatymo – 5 mokiniai.

Reikalavimų mokinių elgesiui;

Pamokų, skiriamų mokinių ugdymo poreikiams tenkinti panaudojimo;

Bendradarbiavimo su mokinių tėvais (globėjais, rūpintojais) būdų ir formų;

Bendradarbiavimo su socialiniais partneriais būdų ir formų;

Bendrų kalbos ugdymo reikalavimų laikymosi;

Ugdymo turinio įgyvendinimo stebėsenos;

Prevencinių programų pasirinkimo;

Mokymosi išteklių panaudojimo;

17. Atsiradus UP nenumatytiems atvejams, mokykla ugdymo proceso metu gali koreguoti mokyklos UP įgyvendinimą arba mokinio individualų ugdymo planą, atsižvelgdama į mokymo mokymo lėšas ir išlaikydama minimalų pamokų skaičių dalykų bendrosioms programoms įgyvendinti.

18. Ugdymo procesas mokykloje organizuojamas pamokų forma. (Priedai Nr.1 – 3.)

19. Pamokos, skirtos mokinio ugdymo poreikiams tenkinti ir mokymosi pasiekimams gerinti skirtos: trumpalaikėms konsultacijoms, skirtoms mokinių mokymosi pasiekimams gerinti, kryptingam meniniam ugdymui ( vokaliniam instrumentiniam muzikavimui), dalykų moduliams mokytis, ugdymui diferencijuoti, dalykų integracijai.

III SKIRSNIS

MOKINIO GEROVĖS UŽTIKRINIMAS IR SVEIKATOS UGDYMAS MOKYKLOJE

20. Mokykla, įgyvendindama pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programas, sudaro sąlygas mokiniui mokytis, mokinių, mokinių ir mokytojų, kitų mokyklos darbuotojų pagarba vienas kitam grįstoje psichologiškai, dvasiškai ir fiziškai sveikoje ir saugioje aplinkoje, užtikrina tinkamą ir savalaikį reagavimą į patyčių ir smurto apraiškas. Mokykloje mokiniui saugia ir palankia ugdymosi aplinka rūpinasi ir mokinio gerovės užtikrinimo klausimus sprendžia mokyklos vaiko gerovės komisija, kuri vadovaujasi Mokyklos vaiko gerovės komisijos sudarymo ir jos darbo organizavimo tvarkos aprašu, patvirtintu Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2011 m. balandžio 11 d. įsakymu Nr. V-579 „Dėl Mokyklos vaiko gerovės komisijos sudarymo ir jos darbo organizavimo tvarkos aprašo patvirtinimo“.

21. Mokykla, įgyvendindama mokyklos ugdymo turinį, organizuoja kryptingas sveikos gyvensenos stiprinimo ir prevencines veiklas: pasirinko nuoseklią ir ilgalaikę socialines ir emocines kompetencijas ugdančią prevencinę programą „Aš augu“, apimančią patyčių, smurto, alkoholio, tabako ir kitų psichiką veikiančių medžiagų vartojimo prevenciją, sveikos gyvensenos skatinimą, Sveikatos ir lytiškumo ugdymą, bei rengimą šeimai bendrąją programą, patvirtintą Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2016 m. spalio 25 d. įsakymu Nr. V-941„Dėl Sveikatos ir lytiškumo ugdymo bei rengimo šeimai programos patvirtinimo“ (toliau – sveikatos programa) ir sudaro sąlygas kiekvienam mokiniui nuolat joje dalyvauti, įgyvendindama Smurto prevencijos įgyvendinimo mokyklose rekomendacijas, patvirtintas Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2017 m. kovo 2 d. įsakymu Nr. V-190 „Dėl Smurto prevencijos įgyvendinimo mokyklose rekomendacijų patvirtinimo“.

21.1. Prevencinė programa „Aš augu“ integruojama į dalykų ugdymo turinį, įgyvendinama per neformaliojo vaikų švietimo veiklas, klasių vadovų ir mokyklos sveikatos priežiūros specialistės veiklą.

22. Sveikatai palankiai aplinkai priskiriami mokyklos pastatai, patalpos, aikštynai, stadionas, teritorija, mokymo ir mokymosi priemonės. Visa aplinka pritaikyta mokinių aktyviam ugdymui(si), mokymui(si) individualiai ir įvairaus dydžio grupėmis, praktinei ir teorinei veiklai. Mokytojams sudaromos galimybės (kiek leidžia ištekliai) dirbti inovatyviai, naudojant šiuolaikines mokymo technologijas( kompiuteriai, spartusis internetas, projektoriai ir.kt.). Chemijos, fizikos, biologijos, technologijų, informacinių technologijų kabinetai specializuoti, atnaujinta aktų salė, veikia mokyklos radijas, TV. Mokykloje esančios mokymo ir mokymosi priemonės padeda mokiniams įgyti šiuolaikinėje besikeičiančioje visuomenėje būtinų kompetencijų, gebėjimų, nuostatų.

23. Mokyklos psichologinę ir socialinę aplinką lemia mokyklos bendruomenės nuostatos mokytis ir bendradarbiauti, mokinių tarpusavio, mokinių ir mokytojų emociniai santykiai, jų darbo krūviai, mokyklos vadovo, mokytojų, kitų ugdymo procese dalyvaujančių asmenų, mokinių ir jų tėvų (globėjų, rūpintojų) bendravimas, aiški ir laiku gaunama informacija įvairiais mokyklos bendruomenės veiklos klausimais, mokyklos atvirumas vietos bendruomenei.

24. Mokykloje sudarytos mokiniui kasdien turėti fiziškai aktyvią pertrauką tarp pamokų 20 minučių. Mokykla planuoja ir organizuoja kryptingus sveikos gyvensenos, sveikatos saugojimo ir stiprinimo renginius. (Žiūrėti mokyklos renginių planą).

25. Mokykla, įgyvendindama mokyklos ugdymo turinį, vadovaujasi Lietuvos higienos norma HN 21:2017 „Mokykla, vykdanti bendrojo ugdymo programas. Bendrieji sveikatos saugos reikalavimai“, patvirtinta Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro 2011 m. rugpjūčio 10 d. įsakymu Nr. V-773 „Dėl Lietuvos higienos normos HN 21:2017. „Mokykla, vykdanti bendrojo ugdymo programas. Bendrieji sveikatos saugos reikalavimai“ (toliau – Higienos norma).

IV SKIRSNIS

PAŽINTINIŲ, KULTŪRINIŲ, SOCIALINIŲ IR PILIETINIŲ VEIKLŲ PLĖTOJIMAS

26. Mokykla nuosekliai ugdydama mokinių kompetencijas, mokyklos ugdymo turinyje susieja formaliąsias socialinio ugdymo pamokas (istorija, geografija, pilietinis ugdymas) su neformaliosiomis praktinėmis veiklomis:

26.1. pažintinėmis ir kultūrinėmis veiklomis, sudarydama galimybes mokiniams lankytis muziejų, bibliotekų organizuojamose programose ir renginiuose. Mokiniai, dalyvaudami šiose veiklose, gilina savo žinias, tobulina pažintines kompetencijas ir ugdosi vertybines nuostatas;

26.2. skatinančiomis pilietinį įsitraukimą, ugdančiomis gebėjimą priimti sprendimus ir motyvaciją dalyvauti mokyklos ir vietos bendruomenės veiklose. Teorinės pilietiškumo žinios įprasminamos praktinėje ar projektinėje veikloje, bendradarbiaujant su Krašto savanoriais, įvairiomis vaikų ir jaunimo organizacijomis, valdžios ir savivaldos institucijomis;

26.3. socialinėmis (karitatyvinėmis) veiklomis, padedančiomis mokiniams ugdytis pagarbos, rūpinimosi, pagalbos kitam ir kitokiam vertybines nuostatas. Bendradarbiauja su Rozalimo parapijos Senjorų namais. Šios veiklos sudaro galimybes mokiniui ugdytis praktines socialines kompetencijas, įgyjant realios globos patirties.

27. Mokiniui, kuris mokosi:

27.1. pagal pradinio ir pagrindinio ugdymo programas pažintinė, kultūrinė, meninė, kūrybinė veikla (toliau – pažintinė kultūrinė veikla) yra privaloma, sudėtinė ugdymo proceso veiklos dalis. Mokykla priėmė sprendimą, kiek šiai veiklai per mokslo metus skirs pamokų, atsižvelgdama į Pradinio ir Pagrindinio ugdymo bendrosiose programose numatytą turinį ir pasiekimus, mokinių amžių. Šioms veikloms per mokslo metus skirtos 10 mokymosi dienų (Mokslo ir žinių diena, Edukacinės, ugdymo karjerai išvykos, Amatų diena, Mokslo metų baigimo šventė, Šv.Kalėdų, Sporto ir Dalykinės dienos), ir 5 Savivaldybės administracijos Švietimo skyriaus rekomenduojamos dienos. Jos organizuojamos mokyklos pasirinktu laiku. Veikla siejama ne tik su mokyklos ugdymo tikslais, bet ir su mokinių mokymosi poreikiais. Ši veikla organizuojama ne tik mokykloje, bet ir kitose aplinkose.

27.2. pagal pagrindinio ugdymo programą privaloma socialinė-pilietinė veikla, kuriai mokykla skiria 10 valandų (pamokų) per mokslo metus. Organizuojant šio pobūdžio veiklas, numatoma galimybė mokiniui atlikti jas savarankiškai arba grupelėmis ir glaudžiai bendradarbiaujant su Rozalimo seniūnija, Rozalimo bendruomene, Rozalimo parapijos Senjorų namais. Socialinė-pilietinė veikla fiksuojama dienyne.

V SKIRSNIS

MOKINIŲ MOKYMOSI KRŪVIO REGULIAVIMAS

28. Ugdymo valandų skaičius klasei per savaitę sudaro privalomų ugdymo valandų skaičius visiems klasės mokiniams, valandos, skiriamos mokinių ugdymo(si) poreikiams tenkinti, valandos neformaliojo švietimo programoms įgyvendinti:

28.1. pagal Pradinio ugdymo programą ugdomoji veikla trunka 5 pamokas,

28.2. pagal Pagrindinio ugdymo programą ugdomoji veikla trunka 7 pamokas.

29. Mokyklos direktoriaus pavaduotojas ugdymui:

29.1. organizuoja ir vykdo mokinių mokymosi krūvio bei mokiniams skiriamų namų darbų stebėseną ir kontrolę;

29.2 organizuoja mokytojų bendradarbiavimą sprendžiant mokinių mokymosi krūvio optimizavimo klausimus;

29.3. užtikrina, kad moksleiviams per dieną nebūtų skiriamas daugiau kaip vienas kontrolinis darbas. Apie kontrolinį darbą mokinius informuoti ne vėliau kaip prieš savaitę, tai nurodant elektroniniame dienyne. Kontroliniai darbai nerašomi po ligos, atostogų ar šventinių dienų.

30. Mokykla užtikrina, kad namų darbai atitiktų mokinio galias, būtų naudingi grįžtamajai informacijai gauti, tolesniam mokymuisi, nebūtų užduodami atostogoms ar dėl įvairių priežasčių neįvykusių pamokų turiniui įgyvendinti.

31. Mokiniams, kurie negali atlikti namų darbų dėl nepalankių socialinių ekonominių kultūrinių sąlygų namuose, sudaromos sąlygos juos atlikti mokykloje.

32. Maksimalus privalomų pamokų skaičius 5 klasėse skiriamas suderinus su mokinių tėvais (globėjais, rūpintojais), atsižvelgiant į mokinių mokymosi galias, mokymosi pagalbai organizuoti trumpalaikes ar ilgalaikes konsultacijas. Trumpos konsultacijos neįskaitomos į mokinio mokymosi krūvį.

33. Mokinių tėvai (globėjai, rūpintojai) panaudojant elektroninį dienyną ar kitu būdu informuojami apie mokinio daromą pažangą jam suteikus mokymosi pagalbą.

34. Mokiniai mokyklos vadovo įsakymu gali būti atleidžiami nuo menų (dailės, muzikos) ir kūno kultūros, o išimties atvejais – ir kitų privalomojo dalyko savaitinių pamokų (ar jų dalies) lankymo, jeigu:

34.1. mokosi dailės, choreografijos, muzikos, meno mokyklose ar yra jas baigę;

34.2. mokosi sporto srities neformaliojo švietimo įstaigose;

34.3. yra nacionalinių ar tarptautinių olimpiadų, konkursų per einamuosius mokslo metus nugalėtojai;

35. Mokinys, atleistas nuo atitinkamų menų ar sporto srities dalykų pamokų, tuo metu gali užsiimti kita veikla arba mokytis individualiai. Mokykla užtikrina nuo pamokų atleistų mokinių saugumą ir užimtumą.

VI SKIRSNIS

MOKINIŲ MOKYMOSI PASIEKIMŲ IR PAŽANGOS VERTINIMAS

36. Mokinių pažangos ir pasiekimų vertinimas yra mokyklos ugdymo turinio dalis ir dera su keliamais ugdymo tikslais ir ugdymo proceso organizavimu. Vertinant mokinių pasiekimus ir pažangą vadovaujasi Ugdymo programų aprašu, Pradinio ir Pagrindinio ugdymo bendrosiomis programomis, Nuosekliojo mokymosi pagal bendrojo ugdymo programas tvarkos aprašu ir kt. teisės aktais, reglamentuojančiais mokinių pasiekimų ir pažangos vertinimą ir mokyklos Mokinių pasiekimų vertinimo tvarka, patvirtinta direktoriaus 2012-01-05 d. Įs. Nr. V-1.

37. Vertinant mokinių pasiekimus ir pažangą 1–4 klasėse taikomas formuojamasis, diagnostinis, apibendrinamasis vertinimas:

37.1. formuojamasis ugdomasis vertinimas atliekamas nuolat, ugdymo proceso metu teikiant mokiniui informaciją (dažniausiai žodžiu, o esant reikalui ir raštu, t. y. parašant komentarą) apie jo mokymosi eigą, esamus pasiekimus ar nesėkmes;

37.2. diagnostinis vertinimas pagal iš anksto aptartus su mokiniais vertinimo kriterijus paprastai atliekamas tam tikro ugdymo(si) etapo (temos, kurso) pradžioje ir pabaigoje siekiant diagnozuoti esamą padėtį: nustatyti mokinio pasiekimus ir padarytą pažangą, numatyti tolesnio mokymosi galimybes;

37.2.1. atsižvelgiant į tai, kas norima įvertinti (vertinimo tikslą), gali būti taikomi įvairūs diagnostinio vertinimo būdai: praktinės, kūrybinės užduotys, kontroliniai, projektiniai darbai, testai ir kt. Per dieną neturėtų būti atliekamas daugiau nei vienas diagnostinis darbas.

37.2.2. informacija apie mokymosi rezultatus (kontrolinių, testų ir kitų užduočių atlikimą) mokiniams ir tėvams (globėjams, rūpintojams) teikiama trumpais komentarais, lygiai nenurodomi, taip pat nenaudojami pažymių pakaitai (raidės, ženklai, simboliai, ir pan.);

37.2.3. mokytojas renkasi vertinimo ir informacijos kaupimo būdus bei formas ( vertinimo aplanką, vertinimo aprašą, pasiekimų knygelę ar kt.);

37.3. apibendrinamasis sumuojamasis vertinimas atliekamas ugdymo laikotarpio ir pradinio ugdymo programos pabaigoje. Trimestro mokinių pasiekimai apibendrinami vertinant mokinio per trimestrą padarytą pažangą, orientuojantis į Bendrojoje programoje aprašytus mokinių pasiekimų lygių požymius, ir įrašomi:

37.3.1 elektroniniame dienyne :

37.3.1.1. mokinių mokymosi pasiekimų apskaitos suvestinės atitinkamose skiltyse įrašomas ugdymo dalykų apibendrintas mokinio pasiekimų lygis (patenkinamas, pagrindinis, aukštesnysis). Mokiniui nepasiekus patenkinamo pasiekimų lygio, įrašoma „nepatenkinamas";

37.3.1.2. dorinio ugdymo pasiekimai įrašomi atitinkamoje el.dienyno skiltyje, nurodoma padaryta arba nepadaryta pažanga: „p.p." arba „n.p.";

37.3.1.3. specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių mokinių, ugdomų pagal pradinio ugdymo individualizuotą programą ir specialiosios medicininės fizinio pajėgumo grupės mokinių padaryta arba nepadaryta pažanga fiksuojama atitinkamoje el.dienyno skiltyje, įrašant „p.p." arba „n.p.";

37.3.2. mokyklos pasirinktoje pasiekimų vertinimo (informacijos fiksavimo) formoje (Mokinių pasiekimų apraše, el.dienyne);

37.3.3. baigus pradinio ugdymo programą, rengiamas Pradinio ugdymo programos baigimo pasiekimų ir pažangos vertinimo aprašas, jis perduodamas mokyklai, kurioje mokinys mokysis pagal pagrindinio ugdymo programą.

38. Mokinių, besimokančių pagal pagrindinio ugdymo programą, pasiekimams vertinti taikoma 10 balų vertinimo sistema arba įskaita:

38.1. etikos, tikybos, žmogaus saugos, kūno kultūros specialiosios medicininės fizinio pajėgumo grupės, mokinių pasiekimai 5–10 klasėse vertinami įskaitomis (rašoma „įskaityta“ arba „neįskaityta“);

38.2. mokinių, besimokančių pagal dalykų modulių programas, mokymosi pasiekimai vertinami įskaita.

38.3. mokinių, besimokančių pagal pasirenkamųjų dalykų programas, mokymosi pasiekimai vertinami pažymiu.

38.4. įrašas „atleista“ įrašomas, jeigu mokinys atleistas pagal gydytojo rekomendaciją ir mokyklos direktoriaus įsakymą.

38.5. 5-10 klasėse kūno kultūros, menų ir technologijų dalykai vertinami 10 balų sistema.

38.6. Trimestro pabaigoje mokinio ugdymo pasiekimus apibendrina ir fiksuoja jį ugdęs dalyko mokytojas, atsižvelgiant į per trimestrą gautus įvertinimus, susietus su numatytais pasiekimais bendrosiose programose. Vertinimo kriterijai mokinio pasiekimams įvertinti susieti su bendrosiose programose konkretaus dalyko aprašytais vertinimo aprašais ir žinomi besimokančiajam.

38.7. Mokinių pasiekimai baigiantis ugdymo laikotarpiui apibendrinami atsižvelgiant į bendrosiose programose pateiktus mokinių pasiekimų lygių požymių aprašymus ir įvertinami 10 balų sistemos pažymiais ar įrašu „įskaityta“, „neįskaityta“ arba „atleista“. Įrašas „atleista“ įrašomas, jeigu mokinys atleistas pagal gydytojo rekomendaciją ir mokyklos direktoriaus įsakymą.

39. 5-10 klasių ugdymo procese derinamas formuojamasis, diagnostinis ir apibendrinamasis vertinimas.

40. Mokytojai, pagalbos mokiniui specialistai, planuodami 5 klasės mokinių ugdymo organizavimą, atsižvelgia į Pradinio ugdymo programos baigimo pasiekimų ir pažangos vertinimo apraše pateiktą informaciją.

41. Mokykla siekdama padėti kiekvienam mokiniui pagal išgales pasiekti aukštesnių ugdymo(si) rezultatų:

41.1. užtikrina mokinių pažangos ir pasiekimų vertinimo formų dermę mokykloje, vertinimo metu sukauptos informacijos sklaidą;

41.2. kartu su mokinių tėvais (globėjais, rūpintojais) aptaria mokinių daromą pažangą, mokymosi pasiekimus ir numato būdus gerinti mokinio ugdymo(si) pasiekimus, prireikus koreguoja mokinio individualų ugdymo planą;

41.3. informuoja mokinių tėvus (globėjus, rūpintojus) apie mokinių mokymosi pažangą ir pasiekimus mokyklos nustatyta tvarka.

42. Mokinių, jų tėvų (globėjų, rūpintojų) pageidavimu peržiūri gautus pasiekimų įvertinimus, vadovaujamasi Mokinių, jų tėvų (globėjų, rūpintojų) prašymų dėl pasiekimų įvertinimų objektyvumo nagrinėjimo tvarka.

43. Mokinių pažangos ir pasiekimų vertinimą reglamentuoja mokyklos „Mokinių pažangos ir pasiekimų vertinimo tvarkos aprašas“.

44. Mokykla taiko individualios mokinio pažangos stebėjimo sistemą ir tam naudoja turimus duomenis (nacionalinių mokinių pasiekimų patikrinimų, mokytojų taikomus stebėjimo įrankius). Individualios mokinio pažangos vertinime dalyvauja pats mokinys, jo tėvai (globėjai, rūpintojai), ugdantys mokytojai ir kiti švietimo specialistai. Atsižvelgiant į vertinimo informaciją, koreguojamas mokinio mokymasis.

45. Jeigu mokinys:

45.1. neatliko mokyklos numatytos vertinimo užduoties (kontrolinio darbo ar kt.), mokykla numato laiką, per kurį jis turi atsiskaityti, ir suteikia reikiamą mokymosi pagalbą, iki mokiniui atsiskaitant. Jeigu mokinys ugdymo laikotarpiu per mokyklos numatytą laiką neatsiskaitė, jo pasiekimai prilyginami žemiausiam 10 balų sistemos įvertinimui „labai blogai“;

45.2. neatliko mokyklos numatytu laiku vertinimo užduočių (kontrolinių darbų ir kt.) dėl svarbių, mokyklos vadovo pateisintų priežasčių (ligos ir kt.), trimestro pabaigoje fiksuojamas įrašas „atleista“. Tokiu atveju mokiniams, sugrįžusiems į ugdymo procesą, suteikiama reikiama mokymosi pagalba.

46. Mokykla apie mokinių mokymosi pažangą ir pasiekimus mokinius ir jų tėvus (globėjus, rūpintojus) informuoja mokyklos nustatyta tvarka (įrašai el.dienyne, atspausdinta mokinio pažangumo ir lankomumo ataskaita) vadovaujantis Lietuvos Respublikos asmens duomenų teisinės apsaugos įstatymo reikalavimais.

VII SKIRSNIS

MOKYMOSI PASIEKIMŲ GERINIMAS IR MOKYMOSI PAGALBOS TEIKIMAS

47. Mokykloje direktoriaus pavaduotoja ugdymui atsakinga už mokymosi pasiekimų stebėsenos koordinavimą, gerinimą ir mokymosi pagalbos organizavimą.

48. Mokykla sudaro sąlygas kiekvienam mokiniui mokytis pagal jo galias ir siekti kuo aukštesnių pasiekimų:

48.1. nuolat stebi ugdymosi procesą, laiku nustato, kokios reikia pagalbos ir teikia ją mokiniams, ypatingai iš šeimų, kuriose nepalanki socialinė, ekonominė ir kultūrinė aplinka, taip pat antramečiaujantiems, kurių pasiekimai žemi, ir nustatyti tokių pasiekimų priežastis.

48.2. apie atsiradusius mokymosi sunkumus informuoja mokyklos švietimo pagalbos specialistus, mokinio tėvus (globėjus, rūpintojus) ir kartu tariasi dėl mokymosi pagalbos suteikimo.

49. Mokykla užtikrina sisteminę mokymosi pagalbą, kuri apima: žemų pasiekimų prevenciją (iš anksto numatant galimus probleminius atvejus ir stengiantis jų išvengti), intervenciją (sprendžiant iškilusias problemas) ir žemų pasiekimų kompensacines priemones (suteikiant tai, ko mokiniai negali gauti namuose ir pan.).

50. Mokymosi pagalbą mokiniui pirmiausia suteikia jį mokantis mokytojas, pritaikydamas tinkamas mokymo(si) užduotis , metodikas.

51. Mokykla mokymosi pagalbą teikia kiekvienam mokiniui, kuriam ji reikalinga : kai mokinys dėl ligos ar kitų priežasčių praleido dalį pamokų; kai kontrolinis darbas ar kitos užduotys įvertinamos nepatenkinamai; kai mokinys gauna kelis iš eilės nepatenkinamus konkretaus dalyko įvertinimus; kai mokinio pasiekimų lygis (vieno ar kelių dalykų) žemesnis, nei numatyta bendrosiose programose, ir mokinys nedaro pažangos; kai per Nacionalinį mokinių pasiekimų patikrinimą mokinys nepasiekia patenkinamo lygmens, kai mokinys demonstruoja aukščiausio lygmens pasiekimus, kitais mokyklos pastebėtais mokymosi pagalbos poreikio atvejais.

52. Mokymosi pagalbos teikimo dažnumas ir intensyvumas priklauso nuo jos reikalingumo mokiniui ir mokančio mokytojo rekomendacijų.

53. Mokymosi pagalba teikiama skiriant trumpalaikes, pasirenkamiesiems dalykams, dalykų moduliams mokyti, suteikiant pagalbą namų darbams ruošti. Mokymosi pagalbai teikti naudojamos pamokos, skirtos mokinio ugdymo poreikiams tenkinti.

54. Mokykloje mokiniams pagalbą teikia :

Specialusis pedagogas – logopedas;

Socialinis pedagogas;

Mokytojas padėjėjas;

Dalykų mokytojai;

Klasės auklėtojas.

55. Specialistai su mokiniais dirba pagal sudarytus tvarkaraščius.

VIII SKIRSNIS

NEFORMALIOJO VAIKŲ ŠVIETIMO ORGANIZAVIMAS

56. Atsižvelgiant į neformaliojo švietimo ypatumus, veikla vykdoma aplinkose, kurios padeda įgyvendinti neformaliojo švietimo tikslus.

57. Mokykla kiekvienų mokslo metų pabaigoje, bendradarbiaudama su mokyklos mokinių savivaldos institucija, įvertina ateinančių mokslo metų mokinių neformaliojo švietimo poreikius, juos tikslina mokslo metų pradžioje ir, atsižvelgdama į juos, siūlo neformaliojo švietimo programas.

58. Neformaliojo vaikų švietimo programos rengiamos atsižvelgus į bendruosius iš valstybės ir savivaldybių biudžetų finansuojamų programų kriterijus, tvirtinamus švietimo ir mokslo ministro ir vykdomos patraukliose ir saugiose mokiniui aplinkose, padedančiose įgyvendinti neformaliojo vaikų švietimo tikslus. 1-4 klasėse Neformaliojo švietimo programos rengiamos ir derinant Bendrosios programos dalykų programų ir Neformaliojo švietimo turinį, kurios padeda gerinti mokinių pasiekimus, tobulinti bendrąsias kompetencijas. Valandos kiekvienai programai įgyvendinti skiriamos visiems mokslo metams.

59. Neformaliojo vaikų švietimo programas mokiniai renkasi laisvai, jos neprivalomos ir įgyvendinamos per:

59.1. neformaliojo ugdymo užsiėmimus; (Priedas Nr.4 )

60. Mokinių skaičius neformaliojo ugdymo grupėje yra ne mažesnis kaip 5 mokiniai.

61. Mokytojai, vykdantys neformalųjį vaikų ugdymą mokykloje, numato ugdymo organizavimo būdus – būrelis, klubas, studija – ir rengia neformaliojo ugdymo programas pagal mokykloje nustatytą formą.

62. Neformaliojo ugdymo veikla įrašoma į neformaliojo ugdymo tvarkaraštį, pildoma - el. dienyne.

IX SKIRSNIS

UGDYMO TURINIO INTEGRAVIMAS

63. Mokomųjų dalykų integracija atsispindi ilgalaikiuose ir trumpalaikiuose planuose.

64. Mokykla, siekdama optimizuoti mokymosi krūvius, į ugdymo turinį integruoja kelių dalykų turinio temas ar problemas.

65. Informacinės technologijos 7 kl. integruojamos į biologiją, istoriją, lietuvių k, 8 klasėje – į fiziką, chemiją, anglų k..

66. Į 1-4 kl. Bendrosios programos ugdymo dalykų programų turinį integruojama:

66.1. bendrųjų kompetencijų ir gyvenimo įgūdžių ugdymo integruojamųjų programų – Mokymosi mokytis, Komunikavimo, Darnaus vystymosi, Kultūrinio sąmo- ningumo, Gyvenimo įgūdžių ugdymo programų pagrindai (Pradinio ir pagrindinio ugdymo bendrųjų programų, patvirtintų Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2008 m. rugpjūčio 26 d. įsakymu Nr. ISAK-2433 „Dėl Pradinio ir pagrindinio ugdymo bendrųjų programų patvirtinimo“, 11 priedas „Bendrųjų kompetencijų ir gyvenimo įgūdžių ugdymas“).

66.2. žmogaus saugos bendroji programa;

66.3.ugdymo karjerai programa, patvirtinta Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2014 m. sausio 15 d. įsakymu Nr. V-72 „Dėl Ugdymo karjerai programos patvirtinimo“.

67. Programų turinys konkretizuotas pagal mokyklos bendruomenės poreikius. Konkrečias programų temas dalykų mokytojai planuoja ilgalaikiuose planuose (įrašo į pastabų skiltį), klasės auklėtojai – klasės auklėtojų planuose, fiksuoja klasės dienynuose.

68. Laisvės kovų istorija integruojama į

lietuvių k.(6kl.-4pam.; 5kl.-2pam.),

istoriją (5kl. – 3pam.; 10kl. – 3 pam.)

pilietiškumo pagrindus (9kl.-3pam.;10kl.-3pam.).

69. Sudaryta bendra programa „Aš augu“, kurią sudaro Bendrųjų kompetencijų, gyvenimo įgūdžių ugdymo programa, Alkoholio, tabako ir kitų psichiką veikiančių medžiagų vartojimo prevencinė programa, Sveikatos ir lytiškumo ugdymo bei rengimo šeimai, Ugdymo karjerai, Smurto ir patyčių prevencijos programos. Ji integruojama į 1-10 klasių mokomųjų dalykų programų turinį, klasės auklėtojų, socialinės pedagogės, VSP specialistės veiklą.

70. Mokykla analizuoja mokinių pasiekimus ir pažangą mokantis įgyvendinamą integruojamąją programą pasirinktu būdu ir priima sprendimus dėl įgyvendinimo kokybės gerinimo ar tolesnio turinio integravimo, taip pat stebi, kaip mokiniams sekasi pasiekti dalykų bendrosiose programose numatytus rezultatus, ir priima sprendimus dėl tolesnio mokymo organizavimo būdo.

71. Elektroniniame dienyne integruojamųjų pamokų apskaitai užtikrinti nurodoma integruojamoji tema dalykui skirtame apskaitos puslapyje, jei integruojamoji programa integruojama į dalyko turinį. Jei integruojamas kelių dalykų turinys ir pamokoje dirba keli mokytojai, integruojamų dalykų pamokų turinį el.dienyne įrašo tų dalykų apskaitai skirtuose puslapiuose.

X SKIRSNIS

DALYKŲ MOKYMO INTENSYVINIMAS

72. Mokykla Bendruosiuose ugdymo planuose dvejiems metams nustatytą pamokų skaičių skiria trumpesniam laikotarpiui, kad mokiniai, intensyviau mokydamiesi, dalyko bendrojoje programoje numatytus pasiekimus pasiektų per trumpesnį laikotarpį.

73. Mokykla, organizuodama ugdymo procesą, intensyvina dalykų mokymą nustatydama kitokį ugdymo trukmės laikotarpį:

73.1 žmogaus saugos mokymas 5,9 klasėse. 5 klasėje išeinamas 5-6 kl. kursas, 9 klasėje – 9-10kl. kursas;

73.2. technologijų kursas 8 klasėje mokomas II pusmetį, skiriant 2 savaitines pamokas, 10 klasei – I pusmetį skiriamos 2 savaitinės pamokos.

73.3. per dieną dalykui ( lietuvių k., matematika, anglų k.) skiriama po 2 viena po kitos vykstančios pamokos.

74. intensyvinant dalyko mokymą, išlaikomas bendras pamokų, skirtų dalykui per dvejus metus, skaičius ir neviršijamas maksimalus pamokų skaičius per savaitę, nustatytas pagal Higienos normą.

XI SKIRSNIS

UGDYMO DIFERENCIJAVIMAS

75. Diferencijuotu ugdymu atsižvelgiama į mokinio turimą patirtį, motyvaciją, interesus, siekius, gebėjimus, mokymosi stilių, pasiekimų lygius. Pagal tai mokiniui pritaikomi mokymosi uždaviniai ir užduotys, ugdymo turinys, metodai, mokymo(si) priemonės, mokymosi tempas, mokymosi aplinka ir skiriamas laikas. Diferencijuoto ugdymo tikslas – sudaryti sąlygas kiekvienam mokiniui sėkmingiau siekti individualios pažangos. Diferencijuotas ugdymas taip pat kompensuoja brendimo, mokymosi tempo netolygumus, atsirandančius mokinių amžiumi grįstoje vertikalaus skirstymo klasėmis sistemoje.

76. Diferencijavimas taikomas:

76.1. mokiniui individualiai;

76.2. mokinių grupei:

76.2.1. pasiekimų skirtumams mažinti, gabumams plėtoti, skirtingoms mokymosi strategijoms įgyvendinti;

76.2.2. projektiniams, tiriamiesiems mokinių darbams, darbui grupėse, kurias galima sudaryti iš mišrių arba panašių polinkių, interesų mokinių.

77. Mokinių perskirstymas ar priskyrimas grupei, nepažeidžiantis jų priklausymo nuolatinės klasės bendruomenei, yra laikinas – tik tam tikro dalyko pamokoms arba tik tam tikroms užduotims atlikti. Dėl pergrupavimo tikslų ir principų tariamasi su mokinių tėvais (globėjais, rūpintojais), jis neturi daryti žalos mokinio savivertei, tolesnio mokymosi galimybėms bei mokinių santykiams klasėje ir mokykloje.

78. Mokykla analizuoja, kaip ugdymo procese įgyvendinamas diferencijavimas, individualizavimas, kokį poveikį jis daro pasiekimams ir pažangai, priima sprendimus dėl tolesnio ugdymo diferencijavimo. Priimant sprendimus, atsižvelgiama į mokinio mokymosi motyvaciją ir ugdymo turinio pasirinkimą, individualią pažangą ir sąmoningai keliamus mokymosi tikslus.

79. Diferencijuotas mokymas vykdomas dalykų mokytojų numatytose klasėse.

XII SKIRSNIS

MOKINIO INDIVIDUALAUS UGDYMO PLANO SUDARYMAS

80. Mokinio individualus ugdymo planas – tai kartu su mokiniu sudaromas jo gebėjimams ir mokymosi poreikiams pritaikytas ugdymosi planas. Individualiu ugdymo planu siekiama padėti mokiniui planuoti, kaip pagal savo galias pasiekti aukštesnius ugdymo(si) pasiekimus, prisiimti asmeninę atsakomybę, įgyti reikiamas kompetencijas, išsikelti įgyvendinamus tikslus ir jų siekti.

81. Individualus ugdymo planas sudaromas mokiniui, mokomam namie.

82. Mokiniui, besimokančiam pagal pagrindinio ugdymo programą, sudaromas individualus ugdymo planas klasės auklėtojų metodinėje grupėje nustatyta UP forma. Atkreipiamas dėmesys į mokinius, kurie patiria mokymosi sunkumų, itin sėkmingai mokosi, siekia pagerinti vieno ar kelių dalykų, siekia individualios pažangos.

83. Individualaus ugdymo plano turinį lemia numatomi artimiausi ir tolesni mokinio ugdymo(si) tikslai ir būdai jų siekti.

84. Mokinio individualus ugdymo planas sudaromas ir įgyvendinamas bendradarbiaujant mokytojams, mokiniams, mokinių tėvams (globėjams, rūpintojams), mokyklos vadovams, švietimo pagalbos specialistams.

85. Mokinio individualiame ugdymo plane apibrėžiami individualius sėkmės kriterijai, numatomas mokinio ir mokinio tėvų (globėjų, rūpintojų) indėlis į mokinio mokymąsi.

86. Mokinio individualus ugdymo planas mokykloje periodiškai peržiūrimas ir, jeigu reikia, koreguojamas.

XIII SKIRSNIS

MOKYKLOS IR MOKINIŲ TĖVŲ(GLOBĖJŲ, RŪPINTOJŲ) BENDRADARBIAVIMAS

87. Mokykla organizuoja mokytojų ir tėvų (globėjų, rūpintojų) bendradarbiavimą, siekiant individualios kiekvieno mokinio mokymosi pažangos, puoselėjant jo sveikatą, socialumą ir brandą:

87.1.	atvirų durų dienos organizuojamos lapkričio-gruodžio mėnesį (mokinių darbų parodos, tėvų lankymasis pamokose);

87.2. bendras tėvų susirinkimas planuojamas spalio mėnesį;

87.3. susitikimai su klasių auklėtojais trimestro pabaigoje.

88. Mokykla konsultuoja ir skatina mokinių tėvus sukurti mokiniams tinkamą edukacinę aplinką namuose, savo pagrįstais lūkesčiais motyvuoti vaiką mokytis, padėti vaikams mokytis namuose, keičiasi abipusiai reikalinga informacija.

89. Informacija apie vaikų ugdymosi rezultatus, popamokinę veiklą teikiama elektroniniame dienyne. Tėvams, neturintiems galimybės prisijungti prie elektroninio dienyno, kas mėnesį išspausdinama mokinio pažangumo ir lankomumo ataskaita.

90. Tėvai (globėjai, rūpintojai) skatinami padėti mokyklai spręsti problemas, susijusias su vaiko mokymosi pasiekimų gerinimu, turi galimybę kartu su mokytojais ir mokiniais dalyvauti planuojant, įgyvendinant ugdymo procesą, priimant sprendimus, organizuojant ir dalyvaujant popamokinėje veikloje.

XIV SKIRSNIS

LAIKINŲJŲ MOKYMOSI GRUPIŲ SUDARYMAS, KLASIŲ DALIJIMAS

91. Įgyvendinant Pradinio ir Pagrindinio ugdymo programą laikinoji (mobilioji) grupė sudaroma ne mažiau kaip iš 5 mokinių.

92. Siekiant užtikrinti ugdymo kokybę, optimalias ir saugias mokinių darbo sąlygas, atsižvelgiant į mokinių skaičių klasėje, jų poreikį, lytį, saugą, darbo vietas, klasės dalijamos į grupes:

dorinio ugdymo pamokas 8 kl.;

technologijų pamokas - 5,6,7,8 kl.;

XV SKIRSNIS

MOKINIŲ MOKYMAS NAMIE

93. Mokinių mokymas namie organizuojamas, vadovaujantis Mokinių mokymo stacionarinėje asmens sveikatos priežiūros įstaigoje ir namuose organizavimo tvarkos aprašu, patvirtintu Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2012 m. rugsėjo 26 d. įsakymu Nr. V-1405 „Dėl Mokinių mokymo stacionarinėje asmens sveikatos priežiūros įstaigoje ir namuose organizavimo tvarkos aprašo patvirtinimo“, ir Mokymosi formų ir mokymo organizavimo tvarkos aprašu.

94. Mokiniui, mokomam namie, mokykla, suderinusi su mokinio tėvais (globėjais, rūpintojais) ir atsižvelgdama į gydytojų konsultacinės komisijos rekomendacijas, parengia individualų ugdymo planą.

95. Savarankišku mokymo proceso organizavimo būdu namie mokomam mokiniui 1-3 kl skiriamos 9 savaitinės pamokos Bendrosios programos ugdymo dalykams įgyvendinti; 4 kl. – 11 pamokų; 5–6 klasėse skiriama 12 savaitinių pamokų, 7–8 klasėse – 13, 9–10 klasėse – 15. Dalį pamokų gydytojų konsultacinės komisijos leidimu mokinys gali lankyti mokykloje arba mokytis nuotoliniu mokymo proceso organizavimo būdu.

96. Suderinus su mokinio tėvais (globėjais, rūpintojais), mokyklos vadovo įsakymu mokinys gali nesimokyti menų, dailės, muzikos, technologijų ir kūno kultūros. Dienyne ir mokinio individualiame ugdymo plane prie dalykų, kurių mokinys nesimoko, įrašoma „atleista“. Dalis pamokų, gydytojo leidimu lankomų mokykloje, įrašoma į mokinio individualų ugdymo planą.

II SKYRIUS

PRADINIO IR PAGRINDINIO UGDYMO PROGRAMOS VYKDYMAS

I SKIRSNIS

PRADINIO UGDYMO PROGRAMOS VYKDYMO BENDROSIOS NUOSTATOS

97. Mokyklos 2017–2018 mokslo metų pradinio ugdymo planas (toliau – Mokyklos ugdymo planas) rengiamas vadovaujantis Bendruoju ugdymo planu, Pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programų aprašu, patvirtintu Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2015 m. gruodžio 21 d. įsakymu Nr. V-1309 „Dėl Pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programų aprašo patvirtinimo“ (toliau – Pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programų aprašas), Pradinio ir pa- grindinio ugdymo bendrųjų programų, patvirtintų Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2008 m. rugpjūčio 26 d. įsakymu Nr. ISAK-2433 „Dėl Pradinio ir pagrindinio ugdymo bendrųjų programų patvirtinimo“, 1 priedo „Pradinio ugdymo bendroji programa“ (toliau – Bendroji programa) nuostatomis dėl ugdymo turinio kūrimo ir mokymosi pasiekimų, Geros mokyklos koncepcija, patvirtinta Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2015 m. gruodžio 21 d. įsakymu Nr. V-1308 „Dėl Geros mokyklos koncepcijos patvirtinimo“, pradinį ugdymą, neformalųjį vaikų švietimą ir mokyklos veiklą reglamentuojančiais teisės aktais ir mokyklos strateginiu planu.

98. Bendroji programa įgyvendinama vadovaujantis joje nustatytomis ugdymo turinio kūrimo ir įgyvendinimo didaktinėmis nuostatomis ir principais, mokinių pasiekimų ir pažangos vertinimo, aplinkos kūrimo nuostatomis.

99. Rengiant mokyklos ugdymo planą, remiamasi švietimo stebėsenos, nacionalinių ir tarptautinių mokinių pasiekimų tyrimų duomenimis ir rekomendacijomis, mokinių pasiekimų ir pažangos vertinimo informacija, mokyklos įsivertinimo ir išorės vertinimo duomenimis.

100. Bendrajai programai ir neformaliojo švietimo programoms įgyvendinti skiriamos ugdymo valandos, kai ugdymo valandos trukmė 1 kl. - 35 min., 2-4 kl. - 45 min..

101. Ugdymui skirtų valandų panaudojimas – 1 priedas.

102. Valandos mokinių ugdymo(si) poreikiams tenkinti skiriamos, įvertinus mokinių ugdymosi poreikius, atsižvelgiant į mokyklos iškeltus ugdymo prioritetus, spręstinas ugdymo problemas ir naudojamos:

102.1. kryptingam muzikiniam ugdymui (vokaliniam instrumentiniam muzikavimui) - 2-4 kl.: 2kl. – 0,5 val., 3 kl. – 0,5 val., 4 kl. – 0,5 val.;

102.2. konsultacijoms, mokymosi pagalbai teikti: 2 kl. – 0,5 val., 3 kl. – 0,5 val., 4 kl. – 0,5 val.

103. Mokykla gali koreguoti ugdymo procesą ir turinį pagal pasikeitusius mokinių ugdymo poreikius, mokinių mokymosi rezultatus, išlaikydama mokslo metams skirtą ugdymo valandų skaičių.

PAGRINDINIO UGDYMO PROGRAMOS VYKDYMO BENDROSIOS NUOSTATOS

104. Mokykla, vykdydama pagrindinio ugdymo programą, vadovaujasi: Pagrindinio ugdymo bendrosiomis programomis, Mokymosi formų ir mokymo organizavimo tvarkos aprašu, Ugdymo programų aprašu ir kitais teisės aktais, reglamentuojančiais pagrindinio ugdymo programų vykdymą. Mokiniui gali būti sudaromos sąlygos rinktis dalykų modulius pagal polinkius ir gebėjimus, vadovaujantis Mokymosi krypčių pasirinkimo galimybių didinimo 14–19 metų mokiniams modelio aprašu, patvirtintu Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2008 m. kovo 15 d. įsakymu Nr. ISAK-715 „Dėl Mokymosi krypčių pasirinkimo galimybių didinimo 14–19 metų mokiniams modelio aprašo patvirtinimo“ (toliau – Mokymosi krypčių pasirinkimo galimybių didinimo 14–19 metų mokiniams modelio aprašas).

105. Pradedančiai mokytis pagal pagrindinio ugdymo programą klasei, mokiniams, atvykusiems iš kitos mokyklos, skiriamas adaptacinis laikotarpis -2 savaitės. Mokytojas taiko individualius mokinių pažinimo metodus siekdamas išsiaiškinti mokinių ugdymo (-si) pasiekimus.

106. Mokiniai, besimokantys pagal pagrindinio ugdymo programą, gali rinktis pasirenkamuosius dalykus: Ugdymas karjerai ir Vokalinis instrumentinis muzikavimas ( kryptingas muzikinis ugdymas). Jis pasirinktas 5-6 klasėse;

II SKIRSNIS

MOKYMOSI PAGAL UGDYMO SRITIS ORGANIZAVIMAS

PRADINIS UGDYMAS

107. Ugdymo dalykų programų įgyvendinimas:

107.1. Dorinis ugdymas:

107.1.1. tėvai (globėjai) parenka mokiniui vieną iš dorinio ugdymo dalykų. Pasirinktas tikybos mokymas.

107.1.2. dorinio ugdymo dalyką mokiniui galima keisti kiekvienais mokslo metais pagal tėvų (globėjų) parašytą prašymą.

107.2. Kalbinis ugdymas:

107.2.1. siekiant gerinti mokinių lietuvių k. pasiekimus, skaitymo, rašymo, kalbėjimo ir klausymo gebėjimai ugdomi ir per kitų dalykų ar ugdymo sričių ugdomąsias veiklas (naudojant užduotis teksto suvokimo gebėjimams, mąstymui ugdyti, kreipiant dėmesį į kalbinę raišką ir rašto darbus).

107.2.2. pirmosios užsienio kalbos mokymas:

107.2.2.1. pirmosios užsienio kalbos mokoma(si) 2-4 kl. Pasirinkta anglų kalba;

107.2.2.2. užsienio kalbai mokyti 2-4 kl. skiriama po 2 ugdymo valandas per savaitę.

107.3. Socialinis ir gamtamokslinis ugdymas:

107.3.1. gamtamoksliniams gebėjimams ugdytis skiriama 1/2 pasaulio pažinimo dalykui skirto ugdymo laiko. Rekomenduojamos ugdymo veiklos, sudarančios sąlygas ugdytis praktinius gamtamokslinius gebėjimus, todėl dalį (1/4) dalykui skiriamo laiko ugdymas planuojamas tyrinėjimams palankioje aplinkoje, natūralioje gamtinėje (pvz., parke, miške, prie vandens telkinio ar pan.) aplinkoje;

107.3.2. socialiniams gebėjimams ugdytis dalį (1/4) pasaulio pažinimo dalyko laiko skiriama ugdymo procesą organizuojant aplinkoje, palankioje pažinti socialinę, kultūrinę aplinką (pvz., lankantis visuomeninėse, bendruomenių, kultūros institucijose ir pan.).

107.4. Matematinis ugdymas:

107.4.1. organizuojant matematinį ugdymą vadovaujamasi ne tik Bendrosios programos matematikos dalyko programa, bet ir nacionalinių mokinių pasiekimų tyrimų rekomendacijomis, naudojamos informacinės komunikacinės technologijos, skaitmeninės mokomosios priemonės.

107.5. Kūno kultūra:

107.5.1. kūno kultūrai 2 kl. skiriamos 2 ugdymo valandos per savaitę, sudarytos sąlygos mokiniams 1 valandą per savaitę lankyti aktyvaus judėjimo pratybas mokykloje, ją skiriant iš neformaliojo ugdymo valandų.

107.6. Meninis ugdymas:

107.6.1.technologiniam ugdymui skiriama ne mažiau kaip 1/3 dailės ir technologijų dalykui skiriamo laiko, nurodyto Bendrojo ugdymo plano 22, 23 punktuose;

107.6.2. organizuojamas kryptingas muzikinis ugdymas 2-4 kl. Mokykla parengia kryptingo muzikinio ugdymo programą, tvirtinamą mokyklos vadovo.

107.6.3. Įgyvendinama šokio programa 2 klasėje, skiriant 1 ugdymo valandą iš kūno kultūros dalykui skiriamo laiko, nurodyto Bendrojo ugdymo plano 23.3 papunktyje.

PAGRINDINIS UGDYMAS

108. Mokykla užtikrina kalbėjimo, skaitymo, rašymo ir skaičiavimo gebėjimų ugdymą per visų dalykų pamokas:

108.1. rašto darbus mokiniai įteikia rašytus ranka;

108.2. informacinių technologijų pamokose naudojamasi lietuviška aplinka;

108.3. mokomosios užduotys panaudojamos kalbai ir mąstymui ugdyti, kreipiant mokinių dėmesį į kalbos nuoseklumą, logiškumą, planingumą;

108.4. mokiniai skatinami savarankiškai, rišliai ir taisyklingai reikšti mintis žodžiu ir raštu per visų dalykų pamokas;

108.5. vertinant mokinio pasiekimus teikiama grįžtamoji informacija ir apie kalbos mokėjimą nurodomi privalumai ir taisytini bei tobulintini dalykai.

108.6. rūpinamasi mokiniais, kuriems reikalinga pagalba skaitant, rašant, kalbant, skaičiuojant, ji būtų teikiama, ir stebi jų daromą pažangą;

109. Ugdymo sričių įgyvendinimas:

109.1. Dorinis ugdymas. Dorinio ugdymo dalyką (etiką ar tikybą) mokiniui iki 14 metų parenka tėvai (globėjai, rūpintojai), o nuo 14 metų mokinys savarankiškai renkasi pats. Keičiant pasirinkimą reikalingas tėvų (globėjų) arba mokinio sutikimas.

109.2. Lietuvių kalba ir literatūra.

109.2.1. mokiniams, kurie nepasiekia lietuvių kalbos ir literatūros Pagrindinio ugdymo bendrojoje programoje numatyto patenkinamo lygio, sudarytos sąlygos pašalinti mokymosi spragas (konsultacijos, diferencijuotas mokymas, moduliai);

109.2.2. integruoti lietuvių kalbos ir laisvės kovų istoriją, skiriant 6 pamokas;

109.3. Užsienio kalbos.

109.3.1. užsienio kalbos, pradėtos mokytis pagal pradinio ugdymo programą, toliau mokomasi kaip pirmosios iki pagrindinio ugdymo programos pabaigos;

109.3.2. antrosios užsienio ( rusų ) kalbos mokoma nuo 6-osios klasės. Šiais metais tėvų pageidavimu antrosios užsienio kalbos – rusų k.- pradėta mokyti nuo 5 kl., skiriant 1 valandą iš pamokų, skirtų mokinio poreikiams tenkinti;

109.3.3. 10 klasėje organizuojamas užsienio kalbų pasiekimų patikrinimas centralizuotai parengtais kalbos mokėjimo lygio nustatymo testais;

109.3.4. Pagrindinio ugdymo programoje užtikrinamas pradėtų mokytis užsienio kalbų mokymosi tęstinumas. Keisti užsienio kalbą, nebaigus pagrindinio ugdymo programos, galima tik tokiu atveju, jeigu mokinio norimos mokytis užsienio kalbos pasiekimų lygis ne žemesnis, nei numatyta tos kalbos Bendrojoje programoje, arba jei mokinys yra atvykęs iš kitos Lietuvos ar užsienio mokyklos ir mokykla dėl objektyvių priežasčių negali sudaryti mokiniui galimybės toliau mokytis pradėtą kalbą. Gavus mokinio tėvų (globėjų, rūpintojų) sutikimą raštu, mokiniui sudaromos sąlygos pradėti mokytis užsienio kalbos, kurios mokosi klasė, ir įveikti programų skirtumus;

109.3.5. mokinio, atvykusio į mokyklą, kurios mokomoji kalba yra kita negu jis mokėsi anksčiau, mokymosi kalbos pasiekimus įvertina mokykla. Jei mokinio pasiekimai neatitinka Bendrosiose programose apibrėžtų reikalavimų, sudaromos sąlygos atsilikimui likviduoti;

109.4. Matematika.

109.4.1. esant nepakankamam mokinių matematikos žinių lygiui, remiantis nacionalinių ir tarptautinių tyrimų duomenimis, skiriamas dėmesys sprendžiant skaičių ir skaičiavimų, algebros, geometrijos uždavinius;

109.4.2. mokinių matematikos mokymosi motyvacijai skatinti pradėta naudotis problemų sprendimo bendradarbiaujant, finansinio raštingumo pavyzdinėmis užduotimis, Nacionalinio egzaminų centro kasmet rengiamomis matematinio-gamtamokslinio raštingumo konkurso užduotimis, tarptautinių mokinių pasiekimų tyrimų leidiniais ir publikacijomis;

109.4.3. vykdoma mokinių matematikos pasiekimų stebėsena ir, remiantis duomenimis numatoma pagalba mokiniams (užduotys ir metodai spragoms įveikti), kurių mokymosi pasiekimai žemi. Kadangi daugumai šių mokinių žemi ir skaitymo gebėjimai, todėl bus skiriamas laikas uždavinių tekstų analizei, užrašymui matematiniais simboliais.

109.4.4. ugdant gabius matematikai mokinius ugdymo procesą labiau individualizuoti, diferencijuoti, atsižvelgiant į mokinių gebėjimus pateikti įvairesnių, įdomesnių, įvairaus sunkumo ir sudėtingumo užduočių, naudotis nacionalinių olimpiadų, konkurso „Kengūra“ užduotimis (ir sprendimų rekomendacijomis) ir kitais šaltiniais. Gabiems matematikai mokiniams sudarytos sąlygos lankyti matematikos konsultacijas, dalyvauti olimpiadose, konkursuose.

109.4.5. tikslingai naudotis informacinėmis komunikacinėmis technologijomis, skaitmeninėmis mokomosiomis priemonėmis matematiniam ugdymui (rengiant ir naudojant interaktyviąsias užduotis).

109.5. Informacinės technologijos:

109.5.1. 7-8 klasėse skiriamos 35 dalyko pamokos. Siekiant mažinti mokinių mokymosi krūvį, organizuojamas integruotas informacinių technologijų mokymas (7 kl. - 8 kl. I pusm. 50 proc. pamokų skiriama bendrosios programos kursui, o II - mokoma integruotai ( 7kl. – biologija ir istorija, , 8 kl. - fizika ir chemija ).

109.5.2. 9–10 klasėse informacinių technologijų mokoma pagal Informacinių technologijų bendrąją programą. 9-10kl. informacinių technologijų kursą sudaro privalomoji dalis ir vienas iš pasirenkamųjų : programavimo pradmenų, kompiuterinės leidybos pradmenų arba tinklapio kūrimo pradmenų modulių. Mokiniai pasirinko tinklalapio kūrimą.

109.6. Gamtamokslinis ugdymas.

109.6.1. per gamtos mokslų dalykų pamokas mokomasi tiriant. Ypač tai svarbu mokant fizikos ir biologijos;

109.6.2. gamtos mokslų dalykų turinys apima mokinių gebėjimus analizuoti ir interpretuoti gamtamokslinių tyrimų ir duomenų rinkimo procedūras bei sąvokas, taip pat gebėjimų mąstyti ir diskutuoti gamtos temomis ugdymą;

109.6.3. atsižvelgiant į mokinių gebėjimus ugdymo procesas individualizuojamas, diferencijuojamas. Ugdymo procese taikomos įvairesnės, įdomesnės, įvairaus sunkumo ir sudėtingumo užduotys. Mokymosi medžiaga pritaikoma atsižvelgiant į mokinių turimas žinias, įgūdžius ir ugdymosi poreikius.

109.6.4. dėmesys skiriamas gamtamoksliniams tyrimams: stebėjimui, analizavimui, eksperimentavimui, modeliavimui, įvairioms praktinėms veikloms.

109.6.5. atliekant gamtamokslinius tyrimus naudojamasi ne tik įvairiomis edukacinėmis erdvėmis, mokymosi ištekliais už mokyklos ribų (mokslo parkų, universitetų, verslo įmonių laboratorijomis, nacionaliniais parkais ir kt.), bet turimomis mokyklinėmis priemonėmis, taip pat lengvai buityje ir gamtoje randamomis ir (ar) pasigaminamomis priemonėmis.

109.7. Technologijos.

109.7.1. pagal pagrindinio ugdymo programos pirmąją dalį (5-8 klasėse) mokiniai kiekvienoje klasėje mokomi proporcingai paskirstant laiką tarp mitybos, tekstilės, konstrukcinių medžiagų ir elektronikos technologijų programų;

109.7.2. mokiniams, pradedantiems mokytis pagal pagrindinio ugdymo programos antrąją dalį, technologijų dalykas prasideda nuo privalomo 17 valandų integruoto technologijų kurso;

109.7.3. baigę integruoto technologijų kurso programą, 9-10 klasėje renkasi vieną iš privalomų technologijų programų : mitybos, tekstilės, konstrukcinių medžiagų, gaminių dizaino programos. Pasirinkta gaminių dizaino programa.

109.7.4. po vienerių mokymosi metų mokiniai gali keisti pasirinktą technologijų programą;

109.8. Socialinis ugdymas.

109.8.1. per socialinio ugdymo dalykų pamokas mokymasis grindžiamas tiriamojo pobūdžio metodais, diskusijomis, bendradarbiavimu savarankiškai atliekamu darbu ir informacinėmis komunikacinėmis technologijomis.

109.8.2. siekiant gerinti gimtojo krašto (seniūnijos, gyvenvietės) ir Lietuvos valstybės pažinimą, dalis istorijos ir geografijos pamokų organizuojamos netradicinėse aplinkose, naudojamasi virtualiosiomis mokymosi aplinkomis.

109.8.3. laisvės kovų istorijai mokyti skiriama ne mažiau kaip 18 pamokų, integruojant temas į istorijos, lietuvių kalbos ir pilietiškumo pagrindų pamokas (6).

109.8.4. 2017–2018 mokslo metais pilietiškumo pagrindams mokyti skiriama po 1 pamoką 9-10 klasėse;

109.8.5. į istorijos, geografijos, pilietiškumo ugdymo pagrindų dalykų turinį integruojama: Lietuvos ir pasaulio realijos, nacionalinio saugumo ir gynybos pagrindų temos, tokias kaip: nacionalinio saugumo samprata ir sistema Lietuvos Respublikoje; rizikos veiksnių, grėsmių ir pavojų analizė; Lietuvos gynybos politika; informaciniai ir kibernetiniai karai: tikslai, metodai, instrumentai; Lietuvos Respublikos nacionalinio saugumo pagrindų įstatymas ir kiti įgyvendinamieji gynybos ir kovos su korupcija sričių teisės aktai, ir kitas panašias temas.

109.9. Meninis ugdymas.

109.9.1. 2-6 kl.; mokiniai tęsia kryptingą muzikinio ugdymo programą - Vokalinis instrumentinis muzikavimas (pasirenkamasis dalykas);

109.10. Kūno kultūra.

109.10.1. kūno kultūrai 5 klasėje skiriamos 3 val., kitose klasėse, skiriant 2 valandas per savaitę, sudarytos sąlygas visiems mokiniams vieną valandą lankyti jų pomėgius atitinkančias aktyvaus judėjimo pratybas (iš jų ir šokio) toje pačioje mokykloje ar kitoje neformaliojo vaikų švietimo įstaigoje;

109.10.2. specialiosios medicininės fizinio pajėgumo grupės mokinių pasiekimai kūno kultūros pamokose pažymiais nevertinami, įrašoma „įskaityta“ arba „neįskaityta“:

109.10.2.1. mokiniai dalyvauja pamokose su pagrindine grupe, bet pratimai ir krūvis jiems skiriami pagal gydytojo rekomendacijas ir atsižvelgiant į savijautą;

109.10.2.2. tėvų (globėjų, rūpintojų) pageidavimu mokiniai gali lankyti sveikatos grupes ne mokykloje.

109.10.3. Parengiamosios medicininės fizinio pajėgumo grupės mokiniams krūvis ir pratimai skiriami, atsižvelgiant į jų ligų pobūdį ir sveikatos būklę. Neskiriama ir neatliekama pratimų, galinčių skatinti ligų paūmėjimą. Dėl ligos pobūdžio negalintiesiems atlikti įprastų užduočių mokytojas skiria alternatyvias atsiskaitymo užduotis, kurios atitinka mokinių fizines galimybes ir gydytojo rekomendacijas.

109.10.4. Mokykla mokiniams, atleistiems nuo kūno kultūros pamokų dėl sveikatos ir laikinai dėl ligos, siūlo kitą veiklą (pavyzdžiui, stalo žaidimus, šaškes, šachmatus, veiklą kompiuterių klasėje, bibliotekoje, konsultacijas, socialinę veiklą ir pan.).

III SKIRSNIS

IŠVYKSTANČIŲ LIETUVOS RESPUBLIKOS PILIEČIŲ,ASMENŲ, BAIGUSIŲ UŽSIENIO VALSTYBĖS AR TARPTAUTINĖS ORGANIZACIJOS PAGRINDINIO, VIDURINIO UGDYMO PROGRAMOS DALĮ AR PRADINIO, PAGRINDINIO UGDYMO PROGRAMĄ, UGDYMO ORGANIZAVIMAS

110. Mokykla priima atvykusį asmenį, baigusį užsienio valstybės, tarptautinės organizacijos pagrindinio, vidurinio ugdymo programos dalį ar pradinio, pagrindinio ugdymo programą (toliau – tarptautinė bendrojo ugdymo programa), mokytis pagal Nuosekliojo mokymosi tvarkos aprašą, informuoja valstybinės mokyklos (biudžetinės įstaigos) savininko teises ir pareigas įgyvendinančią instituciją, savivaldybės mokyklos (biudžetinės įstaigos) savivaldybės vykdomąją instituciją ar jos įgaliotą asmenį, valstybinės ir savivaldybės mokyklos (viešosios įstaigos) ar nevalstybinės mokyklos savininką (dalyvių susirinkimą) ir numato atvykusio mokytis asmens tolesnio mokymosi perspektyvą, kurios tikslas – veiksmingai reaguoti į atvykusių mokytis asmenų poreikius ir, bendradarbiaujant su jų tėvais (globėjais ir rūpintojais) ar teisėtais atstovais, sudaryti mokiniams galimybes sklandžiai integruotis į Lietuvos švietimo sistemą:

110.1. išklauso atvykusiųjų asmenų lūkesčius ir norus dėl mokymosi kartu su bendraamžiais (suaugusiųjų – pagal suaugusiųjų bendrojo ugdymo programą), švietimo pagalbos poreikio ar poreikio tam tikrą dalį laiko intensyviai mokytis lietuvių kalbos;

110.2. aptaria mokyklos teikiamos pagalbos formas ir būdus; mokyklos, mokinio ir tėvų įsipareigojimus;

110.3. atsižvelgus į BP 90.1 ir 90.2 punktuose nurodytus dalykus parengia atvykusio mokinio įtraukties į mokyklos bendruomenės gyvenimą planą:

110.3.1. numato apytikrę adaptacinio laikotarpio trukmę;

110.3.2. pasitelkia mokinius savanorius, galinčius padėti atvykusiam asmeniui sklandžiai įsitraukti į mokyklos bendruomenės gyvenimą, mokytis ir ugdytis;

110.3.3. numato klasės vadovo, mokytojų darbą su atvykusiu mokiniu ir mokinio tėvais (globėjais, rūpintojais), jeigu mokinys nepilnametis;

110.3.4. organizuoja mokytojų konsultacijas, individualias veiklas ugdymo programų skirtumams likviduoti;

110.3.5. numato atvykusio mokinio individualios pažangos stebėjimą per adaptacinį laikotarpį;

110.3.6. siūlo neformaliojo vaikų švietimo veiklas, kurios padėtų mokiniui greičiau integruotis;

110.3.7. kai mokinys nemoka ar menkai moka lietuvių kalbą, organizuoja jo lietuvių kalbos mokymąsi intensyviu būdu (išlyginamosiose klasėse, grupėse ar kitomis formomis), kartu užtikrina, kad dalį laiko jis mokytųsi kartu su bendraamžiais. Intensyviai lietuvių kalbos mokoma(si) iki vienerių metų (išimtiniais atvejais ir ilgiau), o pagalbos teikimas numatomas keleriems (2–4) metams.

III SKYRIUS

MOKINIŲ, TURINČIŲ SPECIALIŲJŲ UGDYMOSI POREIKIŲ (IŠSKYRUS ATSIRANDANČIUS DĖL IŠSKIRTINIŲ GABUMŲ), UGDYMO ORGANIZAVIMAS

I SKIRSNIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

111. Mokykla atsižvelgia į mokinių, turinčių specialiųjų ugdymosi poreikių, reikmes, pedagoginės psichologinės tarnybos arba švietimo pagalbos tarnybos, mokyklos vaiko gerovės komisijos rekomendacijas, vadovaujasi Mokinių, turinčių specialiųjų ugdymosi poreikių, ugdymo organizavimo tvarkos aprašu, patvirtintu Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2011 m. rugsėjo 30 d. įsakymu Nr. V-1795 „Dėl Mokinių, turinčių specialiųjų ugdy- mosi poreikių, ugdymo organizavimo tvarkos aprašo patvirtinimo“, Bendrojo ugdymo plano nuostatomis.

112. Siekiant tenkinti mokinių ugdymosi reikmes, pritaikoma Bendroji programa, formuojamas ugdymo turinys parenkamos mokymosi organizavimo formos (pamoka, projektinė veikla ar pan.), pritaikomos ugdymosi erdvės, parenkamos ugdymui skirtos techninės pagalbos priemonės ir specialiosios mokymo priemonės.

113. Organizuodama mokinių, turinčių specialiųjų ugdymosi poreikių, ugdymą, mokykla atsižvelgia į:

113.1. mokinių specialiuosius ugdymosi poreikius, jų lygį ;

113.2. mokymosi formą ir mokymo proceso organizavimo būdą;

113.3. individualizuoto ugdymo ir švietimo pagalbos reikmę, vykdydama švietimo pagalbos specialistų, mokyklos vaiko gerovės komisijos, pedagoginių psichologinių ar švietimo pagalbos tarnybų rekomendacijas;

113.4. mokyklos galimybes (specialistų komanda, mokymo(si) aplinka, mokymo ir švietimo pagalbos lėšos).

1 priedas

Rozalimo pagrindinės mokyklos

ugdymui skirtų valandų panaudojimas

1-4 kl.

Dalykai
1	2	3	4
Dorinis ugdymas (tikyba)	1	1	1	1
KALBOS:
Lietuvių kalba (gimtoji)	8	7	7	7
Užsienio kalba (anglų k.)	-	2	2	2
Matematika	4	5	5	4
Pasaulio pažinimas	2	2	2	2
Dailė ir technologijos	2	2	2	2
Muzika	2	2	2	2
Kūno kultūra	3	1	3	3
Šokis	-	1	-	-
Iš viso pamokų	22	23	24	23
Neformalus švietimas	4	4
Valandos, skiriamos mokinių ugdymo (si) poreikiams tenkinti	2	3
Iš viso naudojama ugdymo valandų	105

2 priedas

Rozalimo pagrindinės mokyklos

ugdymui skirtų valandų panaudojimas

5 – 8 kl.

Ugdymo sritys / Dalykai	5kl.	6kl.	7kl.	8kl.
Dorinis ugdymas
Etika / Tikyba	1	1	1	1/1
Kalbos
Lietuvių kalba (gimtoji)	5	5	5	5
Užsienio kalba (anglų k.)	3	3	3	3
Užsienio kalba (rusų k.)	-	2	2	2
Matematika ir informacinės technologijos
Matematika	4	4	4	4
Informacinės technologijos	1	1	0,5	0,5
Gamtamokslinis ugdymas
Gamta ir žmogus	2	2	-	-
Biologija	-	-	2	1
Fizika	-	-	1	2
Chemija	-	-	-	2
Socialinis ugdymas
Istorija	2	2	2	2
Geografija	2	2	2
Meninis ugdymas
Dailė	1	1	1	1
Muzika	1	1	1	1
Technologijos, kūno kultūra, žmogaus sauga
Kūno kultūra	3	2	2	2
Technologijos	2/2	2/2	2/2	1/1
Žmogaus sauga	1	-	0,5	0,5
Pasirenkamasis dalykas Vokalinis instrumentinis muzikavimas	1	1	-	-
Modulis	1	0,5	1	1
Kitos valandos, skirtos mokinių ugdymosi poreikiams tenkinti	6
Neformalus švietimas	8
Iš viso naudojama ugdymo valandų	140,5

3 priedas

Rozalimo pagrindinės mokyklos

ugdymui skirtų valandų panaudojimas

9- 10 kl.

Ugdymo sritys / Dalykai	9 kl.	10 kl.
Dorinis ugdymas
Tikyba	1	1
Kalbos
Lietuvių kalba (gimtoji)	4	5
Užsienio kalba (anglų k.)	3	3
Užsienio kalba (rusų k.)	2	2
Matematika ir informacinės technologijos
Matematika	3	4
Informacinės technologijos (tinklapio kūrimas)	1	1
Gamtamokslinis ugdymas
Biologija	2	1
Fizika	2	2
Chemija	2	2
Socialinis ugdymas
Istorija	2	2
Pilietiškumo pagrindai	1	1
Geografija	2	1
Ekonomika ir verslumas	-	-
Meninis ugdymas
Dailė	1	1
Muzika	1	1
Technologijos, kūno kultūra, žmogaus sauga
Kūno kultūra	2	2
Technologijos (gaminių dizainas, konstrukcinės medžiagos)	1,5	1
Žmogaus sauga	0,5	-
Lietuvių k. / matematikos modulis	-	1
Pasirenkamasis dalykas
Ugdymas karjerai	-	1
Modulis	1	1
Kitos valandos, skirtos mokinių ugdymosi poreikiams tenkinti	8
Neformalus švietimas	4
Iš viso naudojama ugdymo valandų	77

4 priedas

Rozalimo pagrindinės mokyklos

neformalaus ugdymo užsiėmimai 2018-2019 m.m.

Mokytojas	Būrelio pavadinimas
J.Navackienė	Sporto būrelis „Įdomioji matematika“
J.Gavriušenkienė	„Žiniukų šalyje“
I.Aganauskienė	Sporto būrelis „123- bandyk“
G.Šimulynienė	„Kūrybos kraitė“
J.Skorupskienė	Orkestras Dramos studija
V.Kanišauskienė	Krepšinis Judrieji žaidimai Saugus eismas
J.Sokienė	Dailės studija
E.Impolis	Jaunieji meistrai
A.Židonis	Robotika
J.Dumbrienė, A.Kisežauskė	„Gamta-žmogus-aplinka“
N.Pečeliūnaitė	„Let‘s have fun ir English“
R.Žindžiuvienė	„Parenk ir įgyvendink matematikos modelius“