BENDROSIOS NUOSTATOS

1. 2015–2017 mokslo metų bendrieji ugdymo planai (toliau – Bendrieji ugdymo planai) reglamentuoja pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programų mokiniams, turintiems specialiųjų ugdymo(si) poreikių pritaikytų programų, ir su šiomis programomis susijusių neformaliojo vaikų švietimo programų įgyvendinimą mokykloje. Vadovaujantis Bendraisiais ugdymo planais ir kitais teisės aktais sudarytas 2015–2016 mokslo metų mokyklos ugdymo planas.

2 Ugdymo plano tikslas :

2.1. Ugdymo turinį organizuoti, kad mokiniai įgytų mokymuisi visą gyvenimą būtinų bendrųjų ir dalykinių kompetencijų.

3. Ugdymo plano uždaviniai:

3.1.Nustatyti minimalų pamokų skaičių, skirtą pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programoms įgyvendinti.

3.2.Numatyti gaires ugdymo turiniui, atsižvelgiant į įvairių poreikių bei gebėjimų mokinius ir jiems suteiktį įgūdžių savarankiškam mokymuisi, informacijos analizavimui ir sisteminimui.

3.3.Popamokinės veiklos įvairovę panaudoti mokinių poreikių tenkinimui, mokyklos įvaizdžio kūrimui bei prezentacijai.

4. Laukiami rezultatai – mokinys, mokydamasis pagal Bendrąsias pradinio , pagrindinio ir vidurinio ugdymo programas, tampa:

4.1. pasitikintis savimi – teigiamai save vertina, yra atsakingas, patikimas, iniciatyvus, kūrybingas;

4.2. bendraujantis ir bendradarbiaujantis – konstruktyviai veikia siekdamas bendrų tikslų, kuria ir palaiko gerus santykius su aplinkiniais;

4.3. pasirengęs mokytis visą gyvenimą – yra įgijęs būtinas kompetencijas, kritiškai mąsto, siekia žinių, kūrybiškai jas taiko problemoms spręsti;

4.4. aktyvus – dalyvauja bendruomenės gyvenime.

5.Ugdymo planuose vartojamos sąvokos:

Dalyko modulis - apibrėžta, savarankiška ir kryptinga ugdymo programos dalis.

Kontrolinis darbas – žinių, gebėjimų, įgūdžių demonstravimas arba mokinio žinioms, gebėjimams, įgūdžiams patikrinti skirtas ir formaliai vertinamas darbas, kuriam atlikti skiriama ne mažiau kaip 30 minučių

Išlyginamoji klasė – klasė sudaryta iš mokinių, nutraukusių mokymąsi ar nesimokiusių kai kurių bendrojo ugdymo dalykų.

Laikinoji grupė – mokinių grupė dalykui pagal modulį mokytis, diferencijuotai mokytis dalyko ar mokymosi pagalbai teikti.

Mokyklos ugdymo planas – mokykloje vykdomų ugdymo programų įgyvendinimo aprašas, parengtas vadovaujantis Bendraisiais ugdymo planais.

Pamoka – pagrindinė nustatytos trukmės nepertraukiamo mokymosi organizavimo forma.

Specialioji pamoka – pamoka mokiniams, turintiems specialiųjų ugdymosi poreikių, skirta įgimtiems ar įgytiems sutrikimams kompensuoti, išskirtiniams asmens gabumams ugdyti.

Specialiosios pratybos – švietimo pagalbos teikimo forma mokiniams, turintiems specialiųjų ugdymosi poreikių , padedanti įveikti mokymosi sunkumus ir sutrikimus.

Specialiosios pratybos – švietimo pagalbos teikimo forma mokiniams, turintiems specialiųjų ugdymosi poreikių, padedanti įveikti mokymosi sunkumus ir sutrikimus.

Kitos Ugdymo planuose vartojamos sąvokos atitinka Lietuvos Respublikos švietimo įstatyme (Žin., 1991, Nr. 23-593; Nr. 38-1804) ir kituose švietimą reglamentuojančiuose teisės aktuose vartojamos sąvokas.

II. UGDYMO ORGANIZAVIMAS

6.Ugdymo organizavimas 2015– 2016 mokslo metais:

6.1.Ugdymo procesas pradedamas rugsėjo 1 d., baigiamas atitinkamai:

Klasė	Ugdymo proceso pabaiga	Ugdymo proceso trukmė savaitėmis
1 – 5 klasės	2015-05-31	32
6 – 10 klasės	2015-06-03	34

7.Mokykla dirba penkias dienas per savaitę, išskyrus Bendrųjų ugdymo planų 116 punktą.

8.Mokslo metai mokyklos sprendimu pagal pradinio ir pagrindinio ugdymo programas skirstomi pusmečiais. Pusmečių datas patvirtina mokyklos direktoriaus.

8.1.Nustatoma pusmečių trukmė:

I pusmetis: 1 – 10kl. rugsėjo 1d. – sausio 22 d;

II pusmetis: 1 - 5 kl. Sausio 25d. – gegužės 31 d.

6 – 10 kl. Sausio 25d. - birželio 03 d.,

9.Mokinių atostogos:

Ugdymo proceso metu mokiniams skiriamos atostogos: rudens atostogoms -7, žiemos atostogoms - 14, pavasario -7 kalendorinės dienos

Atostogos	Prasideda	Baigiasi
Rudens 1-10 kl.	2015-10-26	2015-10-30
Žiemos (Kalėdų) 1-10 kl. Žiemos	2015-12-28 2016-02-15	2016-01-08
Pavasario (Velykų) 1-12 kl.	2016-03-21	2016-03-25
Vasaros: 1 – 5kl. 6 – 10kl.	2016-06-01 2016-06-06	2016-08-31

9.1. Papildomos atostogos :

Atostogos prasideda	Atostogos baigiasi
1-5 kl. 2016-01-11	2016- 01-15
1 –5kl. 2016-02-15	2016-02-22

10. Jei oro temperatūra 20 laipsnių šalčio ar žemesnė, į mokyklą gali nevykti 1-5 klasių mokiniai, esant 25 laipsniams šalčio ar žemesnei temperatūrai 6-10 klasių mokiniai. Šios dienos įskaičiuojamos į mokymosi dienų skaičių.

11. Mokyklos vadovas iškilus situacijai, keliančiai pavojų mokinių sveikatai ar gyvybei, ar paskelbus ekstremaliąją situaciją, priima sprendimus dėl ugdymo proceso koregavimo.

III. MOKYKLOS UGDYMO TURINIO FORMAVIMAS IR ĮGYVENDINIMAS.

MOKYKLOS UGDYMO PLANAS.

12. Mokyklos ugdymo turinys formuojamas pagal mokyklos tikslus, konkrečius mokinių ugdymo(si) poreikius ir įgyvendinamas, vadovaujantis pradinio ir pagrindinio programų aprašais, Pradinio ir pagrindinio ugdymo bendrosiomis programomis.

13. Formuojant mokyklos ugdymo turinį remtasi stebėsenos, mokinių pasiekimų ir pažangos vertinimo ugdymo procese informacija, pasiekimų tyrimų, mokyklos veiklos įsivertinimo ir išorinio vertinimo duomenimis.

14. Mokyklos formuojamo ugdymo turinio dalį sudaro mokykloje vykdoma kultūrinė, meninė, pažintinė, kūrybinė, sportinė, praktinė, socialinė, prevencinė ir kitos veiklos, siejamos su mokyklos tikslais, mokinių mokymosi poreikiais. Šioms veikloms per mokslo metus skirta 5 mokymosi dienos ( Edukacinės, ugdymo karjerai išvykos, Amatų diena, Mokslo metų baigimo šventė, Šv.Kalėdų). Jos organizuojamos mokyklos pasirinktu laiku.

15. Mokyklos ugdymo turinys formuojamas ir įgyvendinamas vadovaujantis Pradinio ir Pagrindinio ugdymo bendrosiose programose (toliau Bendrosios programos) apibrėžtais mokinių pasiekimais, Bendraisiais ugdymo planais, mokymosi pagal formaliojo švietimo programų ir mokymo organizavimo tvarkos aprašu ir mokykloje priimtais susitarimais, sprendimais.

16. Mokyklos ugdymo planui rengti mokyklos direktoriaus įsakymu sudaryta darbo grupė.

17. Ugdymo turiniui įgyvendinti priimti susitarimai:

Mokyklos UP tikslų, uždavinių, laukiamų rezultatų;

Mokykloje vykdomų ugdymo programų ir jų įgyvendinimo ypatumų;

Dalykų mokymuisi skiriamų pamokų skaičiaus 1-10 klasėje, užtikrinant bendrosiose programose numatytus mokinių pasiekimus;

Reikalavimų mokinio individualiam ugdymo planui sudaryti;

Ugdymo turinio integravimo nuostatų: programų, dalykų integravimas;

Mokinio pasiekimų ir pažangos vertinimo būdų ir laikotarpių;

Siūlomų pasirinkti dalykų, dalykų modulių;

Klasių dalijimas į grupes;

Švietimo pagalbos teikimo;

Sprendimų, numatomų mokinių pasiekimams gerinti, konsultacijų mokymosi pagalbai teikti;

Kryptingo meninio ugdymo. Tęsti kryptingą meninį ugdymą 2-10 kl. Ugdymui pamokas skirti iš valandų , skirtų mokinių poreikiams tenkinti

Dalyko mokymo intensyvinimo;

Socialinės-pilietinės veiklos organizavimo pagrindinio ugdymo programoje;

Pažintinės ir kultūrinės veiklos organizavimo;

Mokymosi sąlygų sudarymo mokiniams mokytis ne tik klasėje, bet ir įvairiose aplinkose;

Neformaliojo vaikų švietimo veiklos organizavimo: pasiūlos, pasirinkimo ir organizavimo būdų. Minimalaus skaičiaus grupėje nustatymo – 7 mokiniai.

Ugdymo karjerai, sveikatos ugdymo organizavimo;

Reikalavimų mokinių elgesiui;

Pamokų, skiriamų mokinių ugdymo poreikiams tenkinti panaudojimo;

Bendradarbiavimo su mokinių tėvais (globėjais, rūpintojais) tikslų ir būdų;

Bendradarbiavimo su įstaigomis, asociacijomis tikslų ir būdų;

18. Atsiradus UP nenumatytiems atvejams, mokykla ugdymo proceso metu gali koreguoti mokyklos UP įgyvendinimą arba mokinio individualų ugdymo planą, priklausomai nuo mokymo lėšų, išlaikydama minimalų pamokų skaičių dalykų bendrosioms programoms įgyvendinti.

19. Ugdymo procesas mokykloje organizuojamas pamokų forma. (Priedai Nr.1 – 4.)

20. Pamokos, skirtos mokinio ugdymo poreikiams tenkinti ir mokymosi pasiekimams gerinti skirtos : ilgalaikėms ir trumpalaikėms konsultacijoms, skirtoms mokinių mokymosi pasiekimams gerinti, kryptingam meniniam ugdymui, dalykų moduliams mokytis, ugdymui diferencijuoti, dalykų integracijai. (Priedas Nr. 5.)

IV. MOKINIO INDIVIDUALAUS UGDYMO PLANO SUDARYMAS

21. Mokinio individualus ugdymo planas – tai kartu su mokiniu sudaromas jo gebėjimams ir mokymosi poreikiams pritaikytas mokymosi planas. Individualiu ugdymo planu siekiama padėti mokiniui planuoti, kaip pagal savo galias pasiekti aukštesnius ugdymo(si) pasikeitimus, ugdyti(s) asmeninę atsakomybę, gebėjimus, įgyvendinti išsikeltus tikslus.

22. Individualus ugdymo planas sudaromas mokiniui, besimokančiam savarankiškai ar mokomam namie .

23. Mokiniui, besimokančiam pagal pagrindinio ugdymo programą, gali būti sudaromas individualus ugdymo planas. Atkreipiamas dėmesys į besimokančiuosius, kurie patiria mokymosi sunkumų, itin sėkmingai mokosi, siekia pagerinti vieno ar kelių dalykų pasiekimus ir pan.

23.1. Individualaus ugdymo plano turinį lemia numatomi artimiausi ir tolesni mokinio ugdymo(si) tikslai ir būdai jų siekti.

23.2. sudaromas kiekvieno mokinio individualus ugdymo planas, klasės auklėtojų metodinėje grupėje nustatyta UP forma;

24. Mokinio individualus ugdymo planas sudaromas ir įgyvendinamas bendradarbiaujant mokytojams, mokiniams, mokinių tėvams (globėjams, rūpintojams) ir mokyklos vadovams, švietimo pagalbos specialistams.

25. mokinio individualiame ugdymo plane rekomenduojama numatyti mokymosi uždavinius, apibrėžti sėkmės kriterijus, numatyti mokinio indėlį į mokymąsi, reikiamą mokymosi pagalbą. Mokinių individualūs ugdymo planai turi būti nuolat prižiūrimi ir, jei reikia, koreguojami.

V. SVEIKATA IR GEROVĖ MOKYKLOJE

26. Mokykla, įgyvendindama pradinio ir pagrindinio ugdymo programas, vadovaujasi Lietuvos higienos norma HN 21:2011 „Mokykla, vykdanti bendrojo ugdymo programas. Bendrieji sveikatos ir saugos reikalavimai“.

27. Sveikatą, gerovę ir mokymosi aplinką sudaro fizinių, psichologinių, socialinių ir kultūrinių veiksnių visuma.

27.1. Sveikatai palankiai aplinkai priskiriami mokyklos pastatai, patalpos, aikštynai, stadionas, teritorija, mokymo ir mokymosi priemonės. Visa aplinka pritaikyta mokinių aktyviam ugdymui(si), mokymui(si) individualiai ir įvairaus dydžio grupėmis, praktinei ir teorinei veiklai. Mokytojams sudaromos galimybės (kiek leidžia ištekliai) dirbti inovatyviai, naudojant šiuolaikines mokymo technologijas( kompiuteriai, spartusis internetas, multimedijos ir.kt.). Chemijos, fizikos, biologijos, technologijų, informacinių technologijų kabinetai specializuoti, atnaujinta aktų salė, veikia mokyklos radijas, TV. Mokykloje esančios mokymo ir mokymosi priemonės padeda mokiniams įgyti šiuolaikinėje besikeičiančioje visuomenėje būtinų kompetencijų, gebėjimų, nuostatų.

27.2. Mokyklos psichologinę ir socialinę aplinką lemia mokyklos bendruomenės nuostatos mokytis ir bendradarbiauti, mokinių tarpusavio, mokinių ir mokytojų emociniai santykiai, jų darbo krūviai, mokyklos vadovo, mokytojų, kitų ugdymo procese dalyvaujančių asmenų, mokinių ir jų tėvų (globėjų, rūpintojų) bendravimas, aiški ir laiku gaunama informacija įvairiais mokyklos bendruomenės veiklos klausimais, mokyklos atvirumas vietos bendruomenei.

27.3. Mokykloje sudarytos mokiniui kasdien turėti fiziškai aktyvią pertrauką tarp pamokų 20 minučių. Mokykla planuoja ir organizuoja kryptingus sveikos gyvensenos, sveikatos saugojimo ir stiprinimo renginius. (Žiūrėti mokyklos renginių planą).

28. Mokykla ugdymo(si) aplinką kuria, vadovaudamasi Higienos norma, Ugdymo planų aprašais. Mokyklos vadovas ir visa bendruomenė atsako už atviros, ramios, kūrybingos mokinių ir mokytojų mokymuisi palankios kultūros kūrimą ir palaikymą mokykloje.

VI. UGDYMO DIFERENCIJAVIMAS

29. Ugdymo diferencijavimas – tai yra ugdymo tikslų, uždavinių, mokymo ir mokymosi turinio, metodų, mokymo(si) priemonių, mokymosi aplinkos, vertinimo pritaikymas mokinių skirtybėms. Jo tikslas – sudaryti sąlygas kiekvienam mokiniui sėkmingiau mokytis.

30. Mokiniai skiriasi turima patirtimi, motyvacija, interesais, siekiais, gebėjimais, mokymosi stiliumi, pasiekimų lygiu ir kt. Tai lemia skirtingus mokymosi poreikius. Diferencijuotu ugdymu atsižvelgiama į šiuos poreikius pritaikant mokiniui mokymosi uždavinius ir užduotis, ugdymo turinį, metodus, mokymo(si) priemones, tempą ir skiriamą laiką. Diferencijuotas ugdymas taip pat kompensuoja brendimo, mokymosi tempo netolygumus, atsirandančius mokinių amžiumi grįstoje vertikalaus skirstymo klasėmis sistemoje.

31. Diferencijavimas taikomas:

31.1. mokiniui individualiai;

31.2. mokinių grupei:

31.2.1. pasiekimų skirtumams mažinti, gabumams plėtoti, skirtingoms mokymosi strategijoms įgyvendinti;

31.2.2. projektiniams, tiriamiesiems mokinių darbams, darbui grupėse, kurias galima sudaryti iš mišrių arba panašių polinkių, interesų mokinių.

31.3. Mokinių perskirstymas ar priskyrimas grupei, nepažeidžiantis jų priklausymo nuolatinės klasės bendruomenei, yra laikinas – tik tam tikro dalyko pamokoms arba tik tam tikroms užduotims atlikti. Dėl pergrupavimo tikslų ir principų turi būti tariamasi su mokinių tėvais (globėjais, rūpintojais), jis neturi daryti žalos mokinio savivertei, tolesnio mokymosi galimybėms bei mokinių santykiams klasėje ir mokykloje.

32. Diferencijuotas mokymas vykdomas dalykų mokytojų numatytose klasėse.

33. Mokykla analizuoja, kaip ugdymo procese įgyvendinamas diferencijavimas, kaip mokiniams sekasi pasiekti dalykų Bendrosiose programose numatytus tikslus, ir priima sprendimus dėl tolesnio ugdymo diferencijavimo. Priimant sprendimus atsižvelgiama į mokinio mokymosi motyvaciją ir ugdymo turinio pasirinkimą, individualią pažangą ir sąmoningai keliamus mokymosi tikslus.

VII. MOKYMOSI PASIEKIMŲ GERINIMAS IR

MOKYMOSI PAGALBOS TEIKIMAS

34. Mokykla sudaro sąlygas kiekvienam mokiniui mokytis pagal jo gebėjimus ir pasiekti kuo aukštesnius pasiekimus. Mokinių pasiekimai mokykloje stebimi ir analizuojami, laiku identifikuojami kylantys mokymosi sunkumai. Apie atsiradusius mokymosi sunkumus informuojami mokyklos švietimo pagalbos specialistai, mokinio tėvai (globėjai, rūpintojai) ir kartu tariamasi dėl mokymosi pagalbos suteikimo.

35. Mokykloje paskirtas asmuo, atsakingas už mokymosi pasiekimų gerinimą ir mokymosi pagalbos organizavimą. Mokymosi pagalbą mokiniui pirmiausia suteikia jį mokantis mokytojas, pritaikydamas tinkamas mokymo(si) užduotis , metodikas.

36. Mokymosi pagalba teikiama skiriant trumpalaikes ar ilgalaikes konsultacijas, pasirenkamiesiems dalykams , dalykų moduliams mokyti, suteikiant pagalbą namų darbams ruošti. Mokymosi pagalbai teikti naudojamos pamokos, skirtos mokinio ugdymo poreikiams tenkinti.

37. Mokykloje mokiniams pagalbą teikia :

Specialusis pedagogas – logopedas;

Socialinis pedagogas;

Mokytojas padėjėjas;

Dalykų mokytojai;

Klasės auklėtojas.

38. Specialistai su mokiniais dirba pagal sudarytus tvarkaraščius.

VIII. MOKYKLOS IR MOKINIŲ TĖVŲ(GLOBĖJŲ, RŪPINTOJŲ) BENDRADARBIAVIMAS

39. Mokyklos ugdymo plane nustatytos mokinių tėvų(globėjų, rūpintojų) ir mokyklos bendradarbiavimo formos.

39.1. Atvirų durų dienos organizuojamos gruodžio mėnesį (mokinių darbų parodos, tėvų lankymasis pamokose). Bendras tėvų susirinkimas planuojamas kovo mėnesį.

39.2. Mokykla konsultuoja ir skatina mokinių tėvus sukurti mokiniams tinkamą edukacinę aplinką namuose, savo pagrįstais lūkesčiais motyvuoti vaiką mokytis, padėti vaikams mokytis namuose.

40. Informacija apie vaikų ugdymosi rezultatus, popamokinę veiklą teikiama elektroniniame dienyne. Tėvams, neturintiems galimybės prisijungti prie elektroninio dienyno, kas mėnesį išspausdinama mokinio pažangumo ir lankomumo ataskaita.

41. Tėvai (globėjai, rūpintojai) turi padėti mokyklai spręsti problemas, susijusias su vaiko mokymosi pasiekimų gerinimu, turi galimybę kartu su mokytojais ir mokiniais dalyvauti planuojant, įgyvendinant ugdymo procesą, priimant sprendimus, organizuojant ir dalyvaujant popamokinėje veikloje.

IX. DALYKŲ MOKYMO INTENSYVINIMAS

42. Mokykla, organizuodama ugdymo procesą, intensyvina dalykų mokymą per mokslo metus.

42.1 Mokykloje priimtas sprendimas intensyvinti žmogaus saugos mokymą 5,9 klasėse. 5 klasėje išeinamas 5-6 kl. kursas, 9 klasėje – 9-10kl. kursas;

Dalyko mokymo intensyvinimo metu neviršijamas maksimalus mokiniui privalomų pamokų skaičius per savaitę.

42.2. Technologijų kursas 8 klasėje mokomas tik antrą pusmetį, skiriant 2 savaitines pamokas, 10 klasei – tik pirmą pusmetį skiriamos 2 savaitinės pamokos.

42.3. Per dieną dalykui ( lietuvių k., matematika) skiriama po 2 viena po kitos vykstančios pamokos.

X. UGDYMO TURINIO INTEGRAVIMAS

43. Mokomųjų dalykų integracija atsispindi ilgalaikiuose ir trumpalaikiuose planuose.

44. Mokykla, siekdama optimizuoti mokymosi krūvius, į ugdymo turinį integruoja kelių dalykų turinio temas ar problemas.

45. Informacinės technologijos 7 kl. integruojamos į lietuvių k., anglų k., rusų k.,

8 klasėje – į fiziką, geografiją, matematiką.

47. Programų turinys konkretizuotas pagal mokyklos bendruomenės poreikius. Konkrečias programų temas dalykų mokytojai planuoja ilgalaikiuose planuose (įrašo į pastabų skiltį), klasės auklėtojai – klasės auklėtojų planuose, fiksuoja klasės dienynuose.

48. Laisvės kovų istorija integruojama į

lietuvių k.(6kl.-4pam.; 5kl.-2pam.),

istoriją (5kl. – 3pam.; 10kl. – 3 pam.)

pilietiškumo pagrindus (9kl.-3pam.;10kl.-3pam.).

49. Bendrųjų kompetencijų, gyvenimo įgūdžių ugdymo programa integruojama į visų dalykų ir klasės auklėtojų veiklos planus, ne mažiau 2 val.

50. Alkoholio, tabako ir kitų psichiką veikiančių medžiagų vartojimo prevencinė programa integruojama į gamtos ir žmogaus, biologijos, dorinio ugdymo, klasių auklėtojų, socialinės pedagogės, sveikatos priežiūros specialistės veiklos planus, ne mažiau 5 val.

51. Rengimo šeimai ir lytiškumo ugdymo programa – į visų dalykų, klasių auklėtojų, socialinės pedagogės, sveikatos priežiūros specialistės veiklos planus, ne mažiau 2 val.

52. Gyvenimo įgūdžių programa - į visų dalykų, klasių auklėtojų, socialinės pedagogės, sveikatos priežiūros specialistės veiklos planus, ne mažiau 2 val.

53. Sveikatos ugdymo programa - į kūno kultūros, biologijos, technologijų ir etikos dalykus, ne mažiau 2 val.

54. Mokykla analizuoja, kaip ugdymo procese įgyvendinamas ugdymo turinio integravimas, kaip mokiniams sekasi pasiekti dalykų bendrose programose numatytų rezultatų ir priima sprendimus dėl tolesnio turinio integravimo tikslingumo. Elektroniniame dienyne integruojamųjų pamokų apskaitai užtikrinti nurodoma integruojamoji tema dalykui skirtame apskaitos puslapyje, jei integruojamoji programa integruojama į dalyko turinį. Jei integruojamas kelių dalykų turinys ir pamokoje dirba keli mokytojai, integruojamų dalykų pamokų turinį el.dienyne būtina įrašyti tų dalykų apskaitai skirtuose puslapiuose.

XI. MOKINIŲ PAŽANGOS IR PASIEKIMŲ VERTINIMAS

55. Mokinių pažangos ir pasiekimų vertinimas yra mokyklos ugdymo turinio dalis ir dera su keliamais ugdymo tikslais ir ugdymo proceso organizavimu. Vertinant mokinių pažangą ir pasiekimus, ugdymo procese vadovaujamasi Bendromis programomis, Mokinių pažangos ir pasiekimų vertinimo samprata (ŠMM ministro 2004-02-25 d. Įs. Nr. ISAK-256), ugdymo programų aprašais ir mokyklos Mokinių pasiekimų vertinimo tvarka, patvirtinta direktoriaus 2012-01-05 d. Įs. Nr. V-1.

56. Vertinant mokinių pasiekimus ir pažangą 1–4 klasėse taikomas formuojamasis, diagnostinis, apibendrinamasis vertinimas:

56.1. formuojamasis vertinimas atliekamas nuolat, ugdymo proceso metu teikiant mokiniui informaciją (dažniausiai žodžiu, o esant reikalui ir raštu, t. y. parašant komentarą) apie jo mokymosi eigą, esamus pasiekimus ar nesėkmes;

56.2. diagnostinis vertinimas pagal iš anksto aptartus su mokiniais vertinimo kriterijus paprastai atliekamas tam tikro ugdymo(si) etapo (temos, kurso) pradžioje ir pabaigoje siekiant diagnozuoti esamą padėtį: nustatyti mokinio pasiekimus ir padarytą pažangą, numatyti tolesnio mokymosi galimybes;

56.2.1. atsižvelgiant į tai, kas norima įvertinti (vertinimo tikslą), gali būti taikomi įvairūs diagnostinio vertinimo metodai: praktinės, kūrybinės užduotys, kontroliniai, projektiniai darbai, testai (per dieną neturėtų būti atliekamas daugiau nei vienas diagnostinis darbas);

56.2.2. informacija apie mokymosi rezultatus (kontrolinių, testų ir kitų užduočių atlikimą) mokiniams ir tėvams (globėjams, rūpintojams) teikiama trumpais komentarais, lygiai nenurodomi, taip pat nenaudojami pažymių pakaitai (raidės, ženklai, simboliai, ir pan.);

56.2.3. mokytojas renkasi vertinimo ir informacijos kaupimo būdus bei formas, vertinimo aplanką, vertinimo aprašą;

56.3. apibendrinamasis vertinimas atliekamas ugdymo laikotarpio ir pradinio ugdymo programos pabaigoje – pusmečio mokinių pasiekimai apibendrinami vertinant mokinio per pusmetį padarytą pažangą, orientuojantis į Bendrojoje programoje aprašytus mokinių pasiekimų lygių požymius, ir fiksuojami:

56.3.1 pradinio ugdymo mokinių pasiekimai – elektroniniame dienyne :

56.3.1.1. mokinių mokymosi pasiekimų apskaitos suvestinės atitinkamose skiltyse įrašomas apibendrintas ugdymo dalykų mokinio pasiekimų lygis (patenkinamas, pagrindinis, aukštesnysis), mokiniui nepasiekus patenkinamo pasiekimų lygio, įrašoma „nepatenkinamas";

56.3.1.2. dorinio ugdymo pasiekimai įrašomi atitinkamoje dienyno skiltyje, nurodoma padaryta arba nepadaryta pažanga: „p.p." arba „n.p.";

56.3.1.3. specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių mokinių, ugdomų pagal individualizuotą programą ir nesiekiančių įgyti pradinio ugdymo išsilavinimo, bei specialiosios medicininės fizinio pajėgumo grupės mokinių padaryta arba nepadaryta pažanga fiksuojama atitinkamoje dienyno skiltyje, įrašant „p.p." arba „n.p.";

56.3.2. mokyklos nustatytoje pasiekimų vertinimo (informacijos fiksavimo) formoje (Mokinių pasiekimų apraše, el.dienyne);

56.3.3. baigus pradinio ugdymo programą rengiamas pradinio ugdymo programos baigimo pasiekimų ir pažangos vertinimo aprašas, jis perduodamas mokyklai, kurioje mokinys mokysis pagal pagrindinio ugdymo programą.

57. Mokinių, besimokančių pagal pagrindinio ir vidurinio ugdymo programas, pasiekimams vertinti taikoma 10 balų vertinimo sistema arba įskaita:

57.1. etikos, tikybos, žmogaus saugos, kūno kultūros specialiosios medicininės fizinio pajėgumo grupės, mokinių pasiekimai 5–10 klasėse vertinami įskaitomis (rašoma „įskaityta“ arba „neįskaityta“);

57.2. mokinių, besimokančių pagal dalykų modulių programas, mokymosi pasiekimai vertinami įskaita.

57.3.dalykų mokymosi pasiekimai pusmečio pabaigoje įvertinami pažymiu ar įrašu „įskaityta“ arba „neįskaityta“. Įrašas „atleista“ įrašomas, jeigu mokinys atleistas pagal gydytojo rekomendaciją ir mokyklos direktoriaus įsakymą. Įrašas „neatestuota“- jeigu mokinio pasiekimai nėra įvertinti (nedalyvauta pusėje dalyko pamokų);

57.4. 5-10 klasėse kūno kultūros, menų ir technologijų dalykai vertinami 10 balų sistema;

58. Mokykla siekdama padėti kiekvienam mokiniui pagal išgales pasiekti aukštesnių ugdymo(si) rezultatų:

58.1. užtikrina mokinių pažangos ir pasiekimų vertinimo būdų ir formų dermę mokykloje, vertinimo metu sukauptos informacijos sklaidą;

58.2. kartu su mokinių tėvais (globėjais, rūpintojais) aptaria mokinių daromą pažangą, mokymosi pasiekimus ir numato būdus gerinti mokinio ugdymo(si) pasiekimus, prireikus koreguoja mokinio individualų ugdymo planą;

58.3. informuoja mokinių tėvus (globėjus, rūpintojus) apie mokinių mokymosi pažangą ir pasiekimus mokyklos nustatyta tvarka.

59. Mokinių, jų tėvų (globėjų, rūpintojų) pageidavimu peržiūrint gautus pasiekimų įvertinimus, vadovaujamasi Mokinių, jų tėvų (globėjų, rūpintojų) prašymų dėl pasiekimų įvertinimų objektyvumo nagrinėjimo tvarka.

60. Mokinių pažangos ir pasiekimų vertinimą reglamentuoja mokyklos „Mokinių pažangos ir pasiekimų vertinimo tvarkos aprašas“. ( Žiūr. Mokinių pažangos ir pasiekimų vertinimo tvarkos aprašą )

XII. MOKINIŲ MOKYMOSI KRŪVIO REGULIAVIMAS

61. Mokyklos direktoriaus pavaduotojas ugdymui:

62.1. organizuoja ir vykdo mokinių mokymosi krūvio bei mokiniams skiriamų namų darbų stebėseną ir kontrolę;

62.2 organizuoja mokytojų bendradarbiavimą sprendžiant mokinių mokymosi krūvio optimizavimo klausimus;

62.3. užtikrina, kad moksleiviams per dieną nebūtų skiriamas daugiau kaip vienas kontrolinis darbas. Apie kontrolinį darbą mokinius informuoti ne vėliau kaip prieš savaitę, tai nurodant elektroniniame dienyne. Kontroliniai darbai nerašomi po atostogų ar šventinių dienų.

63. Maksimalus privalomų pamokų skaičius 5 klasėse skiriamas suderinus su mokinių tėvais (globėjais, rūpintojais). Atsižvelgiant į mokinių mokymosi galias mokymosi pagalbai organizuoti trumpalaikes ar ilgalaikes konsultacijas. Trumpos konsultacijos neįskaitomos į mokinio mokymosi krūvį. Mokinių tėvai (globėjai, rūpintojai) panaudojant elektroninį dienyną ar kitu būdu informuojami apie mokinio daromą pažangą jam suteikus mokymosi pagalbą.

64. Mokiniai mokyklos vadovo įsakymu gali būti atleidžiami nuo menų (dailės, muzikos) ir kūno kultūros, o išimties atvejais – ir kitų privalomojo dalyko savaitinių pamokų (ar jų dalies) lankymo, jeigu:

64.1. mokosi dailės, choreografijos, muzikos, meno mokyklose ar yra jas baigę;

64.2. mokosi sporto srities neformaliojo švietimo įstaigose;

64.3. yra nacionalinių ar tarptautinių olimpiadų, konkursų per einamuosius mokslo metus nugalėtojai;

65. Mokinys, atleistas nuo atitinkamų menų ar sporto srities dalykų pamokų, tuo metu gali užsiimti kita veikla arba mokytis individualiai. Mokykla užtikrina nuo pamokų atleistų mokinių saugumą ir užimtumą.

66. Per dieną negali būti daugiau kaip 7 pamokos.

67. Vadovautis mokyklos „Mokinių mokymosi krūvio optimizavimo aprašu“ .

XIII. NEFORMALIOJO VAIKŲ ŠVIETIMO ORGANIZAVIMAS MOKYKLOJE

68. Atsižvelgiant į neformaliojo švietimo ypatumus, veikla vykdoma aplinkose, kurios padeda įgyvendinti neformaliojo švietimo tikslus.

69. Mokykla kiekvienų mokslo metų pabaigoje įvertina ateinančių mokslo metų mokinių neformaliojo švietimo poreikius, prireikus tikslina juos mokslo metų pradžioje ir atsižvelgusi į juos siūlo neformaliojo švietimo programas.

70. Neformaliojo vaikų švietimo programos rengiamos atsižvelgus į bendruosius iš valstybės ir savivaldybių biudžetų finansuojamų programų kriterijus, tvirtinamus švietimo ir mokslo ministro.

71. Neformaliojo vaikų švietimo programas mokiniai renkasi laisvai, jos neprivalomos ir įgyvendinamos per:

71.1. neformaliojo ugdymo programas; (Priedas Nr.6 )

72. Mokinių skaičius neformaliojo ugdymo grupėje yra ne mažesnis kaip 7 mokiniai.

73. Mokytojai, vykdantys neformalųjį ugdymą mokykloje, numato ugdymo organizavimo būdus – būrelis, klubas, studija – ir rengia neformaliojo ugdymo programas pagal mokykloje nustatytą formą.

74. Neformaliojo ugdymo veikla įrašoma į neformaliojo ugdymo tvarkaraštį, pildoma

el. dienyne.

XIV. UGDYMO KARJERAI ORGANIZAVIMAS

75. Ugdymas karjerai yra organizuojamas ugdymo proceso dienomis, skirtomis kultūrinei, meninei, pažintinei veiklai. Jis integruojamas į dalykų Bendrąsias programas, neformalųjį švietimą, mokiniai gali rinktis mokyklos siūlomą profesinės karjeros planavimo modulį.

76. Profesinis informavimas ir konsultavimas vykdomas 1–10 klasių mokiniams:

76.1. 9-10 klasių mokiniams organizuojami susitikimai su Lietuvos aukštųjų, profesinių mokyklų atstovais, įvairių profesijų atstovais, buvusiais mokyklos mokiniais.

76.2. mokiniams klasių valandėlių, renginių metu teikiama pažintinė informacija apie darbo rinką, profesijas, specialybes, supažindinama su profesinio informavimo šaltiniais, patariama, kur rasti profesinio informavimo ir konsultavimo institucijas;

76.3. 9–10 klasių mokiniai klasių valandėlių, pažintinių išvykų metu supažindinami su profesinėmis mokyklomis, kolegijomis ir universitetais, jų veikla ir studijų programomis.

Ugdymo karjerai veikla mokykloje organizuojama asmenų, atsakingų už profesinio orientavimo veiklos koordinavimą mokykloje.

77. Iš pamokų, skirtų mokinio ugdymosi poreikiams tenkinti, 10 klasei skirta 1 savaitinė valanda pasirenkamajam dalykui „Ugdymas karjerai“.

XV. MOKINIŲ MOKYMAS NAMIE

.

78. Mokinių mokymas namie organizuojamas, vadovaujantis Mokinių mokymo stacionarinėje asmens sveikatos priežiūros įstaigoje ir namuose organizavimo tvarkos aprašu (ŠMM 2012-09-26 Įs. Nr. V-1405), ir Mokymosi formų ir mokymo organizavimo tvarkos aprašu.

79. Mokymo namuose organizavimas:

79.1. Mokinys gydytojo leidimu dalį pamokų gali lankyti mokykloje. Šios pamokos papildomai įrašomos į mokinio individualų ugdymo planą. Mokykla, suderinusi su mokinio tėvais (globėjais ar rūpintojais), atsižvelgdama į mokinio ligos pobūdį bei gydytojo rekomendacijas, rengia individualų mokinio mokymo namuose planą. Mokinys gali būti mokyklos direktoriaus įsakymu atleidžiamas nuo kai kurių pamokų ir nesimokyti dailės, muzikos, technologijų ir kūno kultūros, choreografijos. Jei jis nesimoko kai kurių dalykų, dienyne ir mokinio individualaus ugdymo plane rašoma „atleista“.

79.2. Namie savarankišku mokymo proceso organizavimo būdu mokomam mokiniui 1-3 klasėse skiriamos 9 savaitinės ugdymo valandos Bendrosios programos ugdymo dalykams įgyvendinti, 4 klasėse – 11 ugdymo valandų, 5–6 klasėse namuose mokomam mokiniui skiriama 12 savaitinių pamokų, 7–8 klasėse – 13 pamokų, 9–10 klasėse – 15 pamokų.

XVI. ASMENŲ, BAIGUSIŲ UŽSIENIO VALSTYBĖS AR TARPTAUTINĖS ORGANIZACIJOS PAGRINDINIO, VIDURINIO UGDYMO PROGRAMOS DALĮ AR PRADINIO, PAGRINDINIO UGDYMO PROGRAMĄ, UGDYMO ORGANIZAVIMAS

80. Mokinio užsienio mokykloje išeitą pradinio, pagrindinio ar vidurinio ugdymo programos dalį vertina mokykla, į kurią kreipiasi mokinys, pageidaujantis tęsti mokymąsi. Jei reikia likviduoti kai kurių dalykų programų skirtumus, mokykla, atsižvelgusi į mokinio pageidavimus, numato būdus ir formas atsilikimui likviduoti ir atsiskaityti;

81. Užsieniečių vaikų, nemokančių valstybinės kalbos ir norinčių tęsti mokymąsi mokykloje, ugdymas organizuojamas vadovaujantis Užsieniečių ir Lietuvos Respublikos piliečių, atvykusių ar grįžusių gyventi ar dirbti Lietuvos Respublikoje, vaikų ir suaugusiųjų ugdymo išlyginamosiose klasėse ir išlyginamosiose mobiliosiose grupėse tvarkos aprašu, patvirtintu Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2005 m. rugsėjo 1 d. įsakymu Nr. ISAK-1800 (Žin., 2005, Nr. 109-3991);

82. Mokykla parengia atvykusio mokinio integracijos į mokyklos bendruomenę planą, išanalizuoja, kokia pagalba būtina adaptacijai, numato adaptacinio laikotarpio orientacinę trukmę, klasės vadovo, mokytojų darbą su atvykusiu mokiniu ir mokinio tėvais(globėjais, rūpintojais).

82.1. Per adaptacinį laikotarpį mokinio pasiekimai pažymiais nevertinami, tačiau fiksuojama mokinio daroma pažanga.

XVII. LAIKINŲJŲ GRUPIŲ SUDARYMAS, KLASIŲ DALIJIMAS

83. Siekiant užtikrinti ugdymo kokybę, optimalias ir saugias mokinių darbo sąlygas, atsižvelgiant į mokinių skaičių klasėje, jų poreikį, lytį, saugą, darbo vietas, klasės dalijamos į grupes:

dorinio ugdymo pamokas 1,2,3,4,9 ,10 kl.;

anglų k. pamokas-8,10 kl.;

rusų k. pamokas-8,10 kl.;

technologijų pamokas-5,6,7,8,10 kl.;

informacinių technologijų-5,7,8,9,10 kl.;

kūno kultūros pamokas -6,7,8,10 kl.

84. Pradinio ugdymo programai įgyvendinti, nesusidarius 5 mokinių grupei, sudaroma mobilioji dorinio ugdymo (tikybos ir etikos) grupė iš gretutinių ar paralelių klasių mokinių –1-2 kl.

85. Pradinio ugdymo programai įgyvendinti ankstyvajam užsienio kalbos mokymui sudaromos atskiros mokinių grupės, jei klasėje mokosi ne mažiau kaip 20 mokinių.

86. Pagrindinio ugdymo bendrajai programai įgyvendinti klasė į grupes dalijama šiems dalykams mokyti: informacinėms technologijoms ir technologijoms, doriniam ugdymui, kūno kultūrai ,užsienio (anglų k., rusų k.)

87. Įgyvendinant pagrindinio, ugdymo programą laikinoji (mobilioji) grupė sudaroma ne mažiau kaip iš 5 mokinių. Nesant galimybių sudaryti laikinosios grupės, mokiniai mokosi savarankiškai švietimo ir mokslo ministro nustatyta tvarka.

XVIII. UGDYMO ORGANIZAVIMAS JUNGTINĖSE KLASĖSE

88. Žvirblonių pradinio ugdymo skyriuje jungiamos 1-3-4 klasės, kuriose iš viso yra 11 mokinių.

89. Atsižvelgiant į Bendrojo ugdymo plano 21.3 punkte numatytą skiriamų valandų skaičių, jungtinei klasei skiriama 28 valandos per savaitę. (Priedas Nr.2.)

90. Jungtinės klasės komplektui skiriama 1valanda neformaliam mokinių ugdymui .

III. PRADINIO UGDYMO PROGRAMOS VYKDYMAS

I. PRADINIO UGDYMO PROGRAMOS VYKDYMO BENDROSIOS NUOSTATOS

91. Pradinio ugdymo programos įgyvendinimas:

2015-2016 mokslo metais 1-4 klasių pradinio ugdymo programa įgyvendinama pagal Bendrąją programą, patvirtintą Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2008m. rugpjūčio 26d. įsakymu Nr. ISAK -2433 (Žin.,2008, Nr. 99-3848).

92. Mokyklos ugdymo planas parengtas, vadovaujantis 2015-2017 metų pradinio ugdymo programos bendruoju ugdymo planu patvirtintu Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2015m. gegužės 6d. įsakymu Nr. V-459 visai pradinio ugdymo programai įgyvendinti neviršijant Bendrųjų ugdymo planų 21.3 punkte programai skiriamų pamokų (valandų) skaičiaus per savaitę.

93.1-4 kl. ugdomoji veikla per dieną ne ilgesnė nei 6 ugdymo valandos.

įgyvendinant pradinio ugdymo programą nustatytas 35 minučių pamokos trukmė 1 klasei ir 45 min. – 2-4 klasėms.

94. Valandos , skirtos mokinių ugdymo(si) poreikiams tenkinti (Priedas Nr.5)

95.3,4 klasė dalijama į grupes per dorinio ugdymo pamokas, jungiamos 1-2 klasės.

96. Žmogaus saugos, sveikatos ugdymo, bendrųjų kompetencijų ir gyvenimo įgūdžių ugdymo integruojamosios programos integruojamos į mokomuosius dalykus, integravimas fiksuojamas el.dienyne.

II. UGDYMO SRIČIŲ DALYKŲ MOKYMO ORGANIZAVIMAS

97.Ugdymo sritys, dalykai:

98. dorinis ugdymas: tėvai (globėjai, rūpintojai) mokiniui iki 14 metų parenka vieną dorinio ugdymo dalyką – tikybą (tradicinės religinės bendrijos ar bendruomenės) arba etiką.

99. užsienio kalba:

99.1. ankstyvasis užsienio (anglų) kalbos mokymas vykdomas antraisiais–ketvirtaisiais pradinio ugdymo programos metais;

99.2. pirmąją užsienio kalbą (anglų) nuo 2-osios klasės mokiniui iki 14 metų parenka tėvai (globėjai, rūpintojai);

99.3. užsienio kalbą pradinėse klasėse moko užsienio kalbos mokytoja, išklausiusi darbo su pradinių klasių mokiniais didaktikos kursą;

99.4. užsienio kalbos mokymui 2–4 klasėse skiriamos 2 pamokos per savaitę.

100.meninis ir technologinis ugdymas:

100.1. mokykla, organizuoja kryptingą meninį ugdymą nuo 2 klasės. Parengta kryptingo meninio ugdymo programa, kurią patvirtino mokyklos direktorius;

101. kūno kultūra:

101.1. viena kūno kultūros pamoka 3 kl. per savaitę skiriama šokiui;

specialiosios medicininės grupės mokiniai dalyvauja pamokose su pagrindine grupe, bet pratimai ir krūvis jiems skiriami pagal gydytojo rekomendacijas;

101.2. tėvų (globėjų, rūpintojų) pageidavimu mokiniai gali lankyti sveikatos grupes už mokyklos ribų.

101.3. 2 klasėje, kurioje kūno kultūrai skirtos 2 pamokos per savaitę, sudarytos sąlygos mokiniams 1 valandą per savaitę lankyti sporto būrelį.

102. Dalykai ir jiems skiriamų valandų skaičius per savaitę pradinio ugdymo programai ( Priedas Nr.1, Nr. 2.)

IV. PAGRINDINIO UGDYMO PROGRAMOS VYKDYMAS

I. PAGRINDINIO UGDYMO PROGRAMOS VYKDYMO BENDROSIOS NUOSTATOS

103. Mokykla, vykdydama pagrindinio ugdymo programą, vadovaujasi Pagrindinio ugdymo bendrosiomis programomis, Mokymosi formų ir mokymo organizavimo tvarkos aprašu, Ugdymo programų aprašu ir kitais teisės aktais, reglamentuojančiais pagrindinio ugdymo programų vykdymą.

104. Mokykla, vykdydama pagrindinio ugdymo programą, užtikrina dalykų programoms įgyvendinti skiriamų pamokų minimalų skaičių per savaitę, pateiktą Bendrųjų ugdymo planų 123 punkte.

104.1. Pradedančiai mokytis pagal pagrindinio ugdymo programą klasei, mokiniams, atvykusiems iš kitos mokyklos, skiriamas adaptacinis laikotarpis (1 mėn.):

104.2. pirmąjį pagrindinio ugdymo programos įgyvendinimo mėnesį mokinių pasiekimai kontroliniais darbais netikrinami. Mokytojas taiko individualius mokinių pažinimo metodus siekdamas išsiaiškinti mokinių ugdymo (-si) pasiekimus;

104.3. Mokiniai, besimokantys pagal pagrindinio ugdymo programą, gali rinktis pasirenkamuosius dalykus: Ugdymas karjerai ir Vokalinis instrumentinis muzikavimas ( kryptingas muzikinis ugdymas);

104.4. Mokiniai tęsia pradėtą kryptingą muzikinio ugdymo programą.

104.5. Pagrindinio ugdymo programos pirmoje dalyje 6 kl mokiniams sudarytos sąlygos pasirinkti dalykų modulius. Vadovaujantis Mokymosi krypčių pasirinkimo galimybių didinimo 14–19 metų mokiniams modelio aprašu, patvirtintu Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2008 m. kovo 15 d. įsakymu Nr. ISAK-715 (Žin., 2008, Nr. 35-1260) sudarytos sąlygos mokinių konsultavimui 6-10kl. ir ugdymui karjerai 10kl. (pasirenkamasis dalykas). Per šias pamokas mokiniams taikomi motyvuojantys, poreikius atitinkantys mokymo(si) metodai ir užduotys, kurie padeda išlyginti mokymosi spragas, pasiekti patenkinamo, pagrindinio ar aukštesniojo pasiekimų lygio, teikiamos konsultacijos profesijos pasirinkimo klausimais.

104.6 Įgyvendinant pagrindinio ugdymo programą mobilioje grupėje turi būti ne mažiau kaip 5 mokiniai.

105. Socialinė-pilietinė veikla pagrindinio ugdymo programoje yra privaloma, siejama su pilietiškumo ugdymu, mokyklos bendruomenės tradicijomis, vykdomais projektais, kultūrinėmis ir socializacijos programomis ir pan. Mokinys gali pasirinkti ir savarankiškai atlikti socialinę veiklą. Per mokslo metus jai skiriama ne mažiau kaip 5 pamokos (valandos). Tai mokinio pasirinkta ar mokyklos rekomenduota veikla, kuri gali būti vykdoma pažintinės bei kultūrinės veiklos metu ar kitu laiku. Socialinė-pilietinė veikla skirta ugdyti praktinius gebėjimus. Ji įgyvendinama bendradarbiaujant su vietos savivaldos institucijomis ir visuomeninėmis organizacijomis. Socialinė – pilietinė veikla fiksuojama el.dienyne. rekomenduojama, kad mokiniai savo socialinės-pilietinės veiklos įrodymus kauptų patys.

II. UGDYMO SRIČIŲ MOKYMO ORGANIZAVIMAS

106. Ugdymo procese per atskirų dalykų pamokas ir kitą ugdomąją veiklą naudojami metodai, kurie:

106.1. motyvuoja mokinius mokytis, skatina suvokti mokymosi tikslus;

106.2. orientuoja į procesą, kuris ugdo bendrąsias kompetencijas;

106.3. aktualūs ir priimtini mokiniui;

106.4. skatina konstruktyvų, kritinį ir kūrybinį mąstymą, atsakomybę už savo mokymąsi bei rezultatus;

106.5. padeda suvokti mokymosi kokybę, išmoko rasti būdus jai tobulinti;

106.6. formuoja mokinio pilietinę ir tautinę tapatybę, ugdo bendrakultūrinę kompetenciją, toleranciją ir parengia įsilieti į Lietuvos visuomenės gyvenimą;

106.7. ugdo gebėjimus dirbti įvairiose mokinių grupėse.

107. Mokykla užtikrina raštingumo, ypač skaitymo gebėjimų, ugdymą per visų dalykų pamokas :

107.1. Rašto darbus mokiniai įteikia rašytus ranka.

107.2. Informacinių technologijų pamokose naudojamasi lietuviška aplinka;

107.3. Mokomąsias užduotis panaudoti kalbai ir mąstymui ugdyti, kreipiant mokinių dėmesį į kalbos nuoseklumą, logiškumą, planingumą;

107.4. Skatinti mokinius savarankiškai, rišliai ir taisyklingai reikšti mintis žodžiu ir raštu per visų dalykų pamokas;

107.5. Vertinant mokinio pasiekimus teikti grįžtamąją informacija ir apie kalbos mokėjimą nurodyti privalumus ir taisytinus bei tobulintinus dalykus.

108. Ugdymo sritys, dalykai.

108.1. Dorinis ugdymas: tėvai (globėjai, rūpintojai) mokiniui iki 14 metų parenka, o mokinys nuo 14 iki 16 metų pats pasirenka, pritarus tėvams, vieną dorinio ugdymo dalyką – tikybą arba etiką. Siekiant užtikrinti mokymosi tęstinumą ir nuoseklumą etiką arba tikybą rekomenduojama rinktis dvejiems metams (5-6; 7-8; 9-10 klasėms).

108.2. Lietuvių kalba ir literatūra:

108.2.1. mokiniams, kurie nepasiekia lietuvių kalbos pagrindinio ugdymo bendrojoje programoje numatyto patenkinamo lygio, sudarytos sąlygos išlyginti mokymosi spragas (konsultacijos, diferencijuotas mokymas, moduliai);

108.2.2. integruoti lietuvių kalbos ir laisvės kovų istoriją, skiriant 6 pamokas;

108.3.Užsienio kalbos:

108.3.1. antrosios užsienio ( rusų ) kalbos mokymas privalomas nuo 6-osios klasės;

108.3.2. mokykla iki vidurinio ugdymo programos vykdymo pradžios negali keisti pradėtos mokinį mokyti užsienio kalbų;

108.3.3. mokinio, atvykusio į mokyklą, kurios mokomoji kalba yra kita negu jis mokėsi anksčiau, mokymosi kalbos pasiekimus įvertina mokykla. Jei mokinio pasiekimai neatitinka Bendrosiose programose apibrėžtų reikalavimų, sudaromos sąlygos atsilikimui likviduoti;

108.3.4. 10 klasėje organizuoti užsienio kalbų pasiekimų patikrinimą naudojantis centralizuotai parengtais kalbos mokėjimo lygio nustatymo testais;

108. 4. Informacinės technologijos:

108.4.1. informacinių technologijų pradedama mokyti 5-ojoje klasėje pagal Informacinių technologijų bendrąją programą, pagal šią programą dalyko mokymasis tęsiamas 6-ojoje, 7-ojoje ir 8-ojoje klasėse;

108.4.2. 9–10 klasėse informacinių technologijų mokoma pagal Informacinių technologijų bendrąją programą. 9-10kl. informacinių technologijų kursą sudaro privalomoji dalis ir vienas iš pasirenkamųjų : programavimo pradmenų, kompiuterinės leidybos pradmenų arba tinklapio kūrimo pradmenų modulių. Mokiniai pasirinko programavimo pradmenis.

108.4.3. 7-8 klasėse skiriamos 35 dalyko pamokos. Siekiant nedidinti mokinių mokymosi krūvio, organizuojamas integruotas mokymas (7 kl., 8 kl. pirmą pusm. 50 proc. pamokų, o antrą - mokoma integruotai ( 7kl. anglų k. , rusų k. ,lietuvių k, 8 kl. geografija, fizika, matematika).

108.5. Matematika :

108.5.1. organizuojant matematikos mokymąsi vadovautis mokinių pasiekimų tyrimų rezultatais ir rekomendacijomis;

108.5.2. naudoti informacines komunikacines technologijas, skaitmenines mokomąsias priemones.

108. 6. Socialinis ugdymas :

108.6.1. 2015–2016 mokslo metais pilietiškumo pagrindams mokyti skiriama po 1 pamoką 9-ojoje ir 10-ojoje klasėse;

108.6.2. laisvės kovų istorijai skirti 6 pamokas integruojant į pilietiškumo pagrindų pamokas;

108.6.3. mokymąsi per socialinių mokslų pamokas grįsti tiriamojo pobūdžio metodais, diskusijomis, savarankiškai atliekamu darbu, naudojant informacines technologijas;

108.6.4. siekiant gerinti gimtojo krašto pažinimą organizuoti istorijos ir geografijos pamokas netradicinėse aplinkose;

108.7. Meninis ugdymas:

108.7.1. 2 – 10 klasės mokiniai tęsia kryptingą muzikinio ugdymo programą (pasirenkamasis dalykas);

108.8. Technologinis ugdymas:

108.8.1. pagal pagrindinio ugdymo programos pirmąją dalį (5-8 klasėse) mokiniai kiekvienoje klasėje mokomi proporcingai paskirstant laiką tarp mitybos, tekstilės, konstrukcinių medžiagų ir elelektronikos technologijų programų; pagal pagrindinio ugdymo programos antrąją dalį, pradedama mokyti technologijų dalyko pagal privalomą 17 valandų integruoto technologijų kurso programą, po kurios mokiniai renkasi vieną iš penkių siūlomų technologinių programų;

108.8.2. technologijų mokymui 9-10 klasėse pasiūlyta mitybos, tekstilės, konstrukcinių medžiagų, gaminių dizaino programos. Pasirinktos tekstilės ir konstrukcinių medžiagų programos.

108.8.3. po vienerių mokymosi metų mokiniai gali keisti pasirinktą technologijų programą;

108.9. Kūno kultūra:

108.9.1. kūno kultūrai 5 klasėje skiriamos 3 val., kitose klasėse, skiriant 2 valandas per savaitę, sudarytos sąlygas visiems mokiniams vieną valandą lankyti jų pomėgius atitinkančias aktyvaus judėjimo pratybas (iš jų ir šokio) toje pačioje mokykloje ar kitoje neformaliojo vaikų švietimo įstaigoje;

108.9.2. specialiosios medicininės fizinio pajėgumo grupės mokinių pasiekimai kūno kultūros pratybose pažymiais nevertinami, įrašoma „įskaityta“ arba „neįskaityta“:

108.9.2.1. mokiniai dalyvauja pamokose su pagrindine grupe, bet pratimai ir krūvis jiems skiriami pagal gydytojo rekomendacijas;

108.9.2.2. tėvų (globėjų, rūpintojų) pageidavimu mokiniai gali lankyti sveikatos grupes už mokyklos ribų.

108.9.3. 6,7,8,10 klasėje sudaromos atskiros berniukų ir mergaičių grupės;

108.10. Žmogaus sauga :

108.10.1. žmogaus saugos ugdymas organizuojamas vadovaujantis žmogaus saugos ugdymo bendrąja programa;

109.Dalykai ir jiems skiriamų valandų skaičius per savaitę pagrindinio ugdymo

programai( Priedas Nr.3; Nr.4).